http___bg.honeypedia.info__D0_BD_D1_83_D1_82_D1_80_D0_B8_D0_B5_D0_BD_D1_82_D0_B8__D0_B2_D0_B8_D1_82_D0_B0_D0_BC_D0_B8_D0_BD_D0_B8__D0_B2_D0_B8_D1_82_D0_B0_D0_BC_D0_B8_D0_BD-_D0_B0__1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 26.3 27.1 27.2 28.1 28.2 28.3 28.4 28.5 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 41.2 41.3 42.1 42.2 42.3
Витамин А е мастноразтворим. Нужни са както мазнини, така и други нутриенти (цинк, холин, незаменими мастни киселини, витамини С, D и E), за да бъде абсорбиран от храносмилателния тракт. Може да се акумулира в организма и следователно не се налага ежедневно попълване на запасите, за разлика от витамин С. Среща се в две форми : - „в готов вид” - ретинол(аксерофтол) - предимно в рибеното масло, яйчния жълтък, черния дроб и млякото - провитамин А (каротен). Витамин А се синтезира в организма от каротените чрез окислително разкъсване на веригата им в средата. Каротените се срещат както в животински, така и в растителни продукти. Витамин А се измерва в IU (International Units) и RE (Retinol Equivalents). Препоръчителната дневна доза за мъже 5000 IU (1000 RE), а за жени 4000 IU (800 RE). Безопасна горна граница: 10 000 IU. По време на бременност не се препоръчва увеличаване на дневния прием, но за кърмачки e добре дозата да се увеличи с допълнителни 2500 IU (500 RE) през първите 6 месеца и 2000 IU (400 RE) през следващите 6 месеца. Няма официално установена препоръчителна дневна доза - RDA (Recommended Dietary Allowances) за бета-каротена, но някъде около 10,000 – 15,000 IU са нужни, за да се покрият нуждите за синтезирането на дневната доза на витамин А. По-голямата част от приема на витамин А чрез храната идва от каротина (наречен така поради голямата му концентрация в морковите). Висока концентрация на провитамин А се среща и в цитрусовите плодове и тъмнозелените зеленчуци. Важно е да се отбележи, че каротинът е провитамин, който се превръща в същински витамин по време на процесите на храносмилане и по-точно при преминаването му в черния дроб. По-принцип бета каротенът е предпочитаната форма за прием, защото няма същия токсичен потенциал като Витамин А при предозиране. Още повече, че е посочен като много добро профилактично средство срещу някои типове рак, помага за намаляването на лошия холестерол, ефективен имуностимулант и също така значителен фактор при профилактиката на сърдечно-съдови заболявания. Полезни ефекти - Много добро средство срещу кокошата слепота, слабо зрение и помощно средство за лечението на много очни смущения. - Нужен е за растежа, за здравината на костите, за здрава кожа, коса, зъби и венци. - Силен антиоксидант - Повишава устойчивостта срещу респираторни инфекции. - Спомага за правилното функциониране на имунната система. - Поддържа външните слоеве на тъканите и органите здрави - Помага при премахването на старчески петна - Помага при лечението на акне, импетиго (остра заразна инфекция на кожата), циреи, бръчки и открити язви при външно приложение. - Помага при лечението на емфизема. Заболявания при недостиг Кокоша слепота, Ксерофталмия (сухота в очите). Най-добри натурални източници Рибено масло, черен дроб, моркови, тъмно зелени и оранжеви зеленчуци, яйца, мляко и млечни продукти, оранжеви пъпеши, манго, тиква. Наситеността на жълтия цвят на зеленчуците не винаги е индикатор за концентрацията на бета каротен. Пчелните продукти са едни от най-добрите натурални източници на този витамин. Пчелният прашец съдържа много каротин. Например съдържанието на каротин в прашеца на лилиите и жълтата акация е 20 пъти по-голямо от това в морковите. От пчелните продукти най-малко съдържание на витамин А има в пчелния мед, който по принцип, не е богат източник на витамини. Не стоят така нещата обаче с пчелния восък. Пчелният восък е богат на витамин А. За сравнение в 100 гр. говеждо месо се съдържат приблизително 60 IU, докато съдържанието на витамин А в 100 гр. бял пчелен восък е 4096 IU. Това прави консумацията на пчелен мед заедно с восъка (питата) още по-полезно за здравето. Не е задължително восъкът да се гълта, достатъчно е да се дъвче продължително време. Това, също така, заздравява венците и почиства много добре зъбите. Пчелното млечице и прополиса също са добър източник на този витамин. Токсичност и симптоми на предозиране При ежедневен прием повече от 50, 000 IU в продължение на няколко месеца, може да предизвика токсични ефекти при възрастни. Повече от 18,500 IU на ден може да предизвика токсични ефекти при деца. Употребата на повече от 34, 000 IU бета-каротен дневно, може да предизвика пожълтяване на кожата. Симптомите на излишък на витамин А са: косопад, гадене, повръщане, диария, замъглено зрение, обриви, болки в костите, нередовен цикъл, отпадналост, главоболие и уголемяване на черния дроб. Врагове на витамин А Полиненаситените мастни киселини и бета-каротенът заедно оказват действие противоположно на витамин А при липса на достатъчно антиоксиданти в организма. Още нещо... - Дневната нужда от витамин А е най-малко 10,000 IU, в случай че употребявате повече от 400 IU витамин Е дневно. - При употреба на противозачатъчни средства, нуждите от витамин А се увеличават. - Ако седмичното Ви меню или диета включват големи количества пчелни продукти, черен дроб, моркови, спанак, сладки картофи, или пъпеш, не е нужно да се взема витамин А като хранителна добавка. - Витамин А оказва оптимален ефект при взаимодействие с Б-комплекс, витамин D, витамин Е, калций, фосфор и цинк. Цинкът е нужен за изкарването на витамин А от депата на черния дроб. Също така цинкът е отговорен за циркулацията на витамин А в клетките. - Предпазва витамин С от оксидация. Бодибилдърите се нуждаят от витамин А за да поддържат добър вида на кожата и за да избегнат концентрацията на мазнини в организма си. По-продължителния дефицит на витамин А води до по-бърза загуба и на витамин C.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 17.2 18.1 18.2 19.1 20.1 20.2 20.3 21.1 22.1
Vitamin A // Retinol Disease risk reduction Cancer Because of the possible roles of vitamin A in reversing tumor development and boosting immune function, it has been proposed that retinol might help reduce cancer risk. While studies in animals have shown an efficacy for natural and synthetic vitamin A to reduce skin, breast, liver, colon, and prostate cancer (1), the results of human prospective studies examining the relationship between the consumption of preformed vitamin A (retinol) and cancer are less clear. Most studies have failed to find significant associations between retinol intake and cancer risk. Presently, there is insufficient evidence that vitamin A is effective in preventing (or treating) cancer. Lung cancer Among ten prospective studies which compared blood vitamin A (retinol) levels among people who subsequently developed lung cancer and those who did not, only one found a significant effect of retinol in reducing lung cancer risk (9). The results of the Beta-Carotene And Retinol Efficacy Trial (CARET) suggest that long-term high-dose supplementation of vitamin A (retinol) and beta-carotene should be avoided in people at high risk of lung cancer, such as smokers and people with asbestos exposure (10). About 9,000 people were assigned a daily regimen of 25,000 International Units (IU) of retinol and 30 milligrams of beta-carotene, while a similar number of people were assigned a placebo. After four years of follow-up, the incidence of lung cancer was 28% higher in the supplemented group compared to the placebo group. A possible explanation for such a finding is that the oxidative environment of the lung, created by smoke or asbestos exposure, gives rise to unusual carotenoid oxidation products, which interfere with normal retinoid signalling and are involved in cancer initiation and development. Presently, it seems unlikely that increased vitamin A intake decreases the risk of lung cancer, although the effects of retinol may be different for non-smokers than for smokers (9). Breast cancer Although vitamin A has been found to reduce the growth of breast cancer cells in vitro, the majority of epidemiological studies have failed to find significant associations between retinol intake and breast cancer risk in women (12, 13, 14, 15). One large prospective study found that increased intake of vitamin A reduced the risk of breast cancer in premenopausal women with a family history of breast cancer (16). Due to homeostatic regulation of blood retinol levels, the do not reflect the intake of preformed vitamin A as well as provitamin A carotenoids like beta-carotene. Although a case-control study found increased blood retinol and antioxidant levels to be related to decreased risk of breast cancer (17), two prospective studies did not observe significant associations between blood retinol levels and subsequent risk of developing breast cancer (18, 19). Presently, there is little evidence in humans that increased intake of preformed vitamin A reduces breast cancer risk (52). Vitamin A supplementation in developing countries In developing countries, vitamin A deficiency is one of the most widespread causes of blindness. Because vitamin A is required for the normal functioning of the immune system, even children who are only mildly deficient in vitamin A have a higher incidence of respiratory disease and diarrhea, as well as a higher rate of mortality from infectious diseases, than children who consume sufficient vitamin A. Studies have shown that vitamin A supplementation given to children aged over 6 months reduces all-cause mortality by between 23% and 30% in low income countries. The beneficial effect is assumed to be due to the prevention of vitamin A deficiency. Since vitamin A is stored in the liver, it is possible to build up a reserve in children by administration of high-potency doses: infants younger than 6 months of age receive a dose of 50,000 IU vitamin A, and children between six months and one year receive 100,000 IU every 4–6 months, while children older than 12 months of age receive 200,000 IU every 4–6 months. A single dose of 200,000 IU given to mothers immediately after delivery of their child has been found to increase the vitamin A content of breast milk. However, caution is necessary when considering vitamin A therapy for breast-feeding women since this could endanger a co-existing pregnancy (see Safety). During pregnancy, a daily dose of 10,000 IU vitamin A should not be exceeded. The high dose vitamin A supplementation was also debated in some reports and it was suggested that vaccination status and gender should be considered when evaluating the effects of vitamin A supplementation in early life (53). Authored by Dr Peter Engel in 2010, reviewed by Dr. Adrian Wyss on 31.08.2017.