http___bg.honeypedia.info__D0_BD_D1_83_D1_82_D1_80_D0_B8_D0_B5_D0_BD_D1_82_D0_B8__D0_B2_D0_B8_D1_82_D0_B0_D0_BC_D0_B8_D0_BD_D0_B8__D0_B2_D0_B8_D1_82_D0_B0_D0_BC_D0_B8_D0_BD-_D0_B0__1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 26.3 27.1 27.2 28.1 28.2 28.3 28.4 28.5 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 41.2 41.3 42.1 42.2 42.3
Витамин А е мастноразтворим. Нужни са както мазнини, така и други нутриенти (цинк, холин, незаменими мастни киселини, витамини С, D и E), за да бъде абсорбиран от храносмилателния тракт. Може да се акумулира в организма и следователно не се налага ежедневно попълване на запасите, за разлика от витамин С. Среща се в две форми : - „в готов вид” - ретинол(аксерофтол) - предимно в рибеното масло, яйчния жълтък, черния дроб и млякото - провитамин А (каротен). Витамин А се синтезира в организма от каротените чрез окислително разкъсване на веригата им в средата. Каротените се срещат както в животински, така и в растителни продукти. Витамин А се измерва в IU (International Units) и RE (Retinol Equivalents). Препоръчителната дневна доза за мъже 5000 IU (1000 RE), а за жени 4000 IU (800 RE). Безопасна горна граница: 10 000 IU. По време на бременност не се препоръчва увеличаване на дневния прием, но за кърмачки e добре дозата да се увеличи с допълнителни 2500 IU (500 RE) през първите 6 месеца и 2000 IU (400 RE) през следващите 6 месеца. Няма официално установена препоръчителна дневна доза - RDA (Recommended Dietary Allowances) за бета-каротена, но някъде около 10,000 – 15,000 IU са нужни, за да се покрият нуждите за синтезирането на дневната доза на витамин А. По-голямата част от приема на витамин А чрез храната идва от каротина (наречен така поради голямата му концентрация в морковите). Висока концентрация на провитамин А се среща и в цитрусовите плодове и тъмнозелените зеленчуци. Важно е да се отбележи, че каротинът е провитамин, който се превръща в същински витамин по време на процесите на храносмилане и по-точно при преминаването му в черния дроб. По-принцип бета каротенът е предпочитаната форма за прием, защото няма същия токсичен потенциал като Витамин А при предозиране. Още повече, че е посочен като много добро профилактично средство срещу някои типове рак, помага за намаляването на лошия холестерол, ефективен имуностимулант и също така значителен фактор при профилактиката на сърдечно-съдови заболявания. Полезни ефекти - Много добро средство срещу кокошата слепота, слабо зрение и помощно средство за лечението на много очни смущения. - Нужен е за растежа, за здравината на костите, за здрава кожа, коса, зъби и венци. - Силен антиоксидант - Повишава устойчивостта срещу респираторни инфекции. - Спомага за правилното функциониране на имунната система. - Поддържа външните слоеве на тъканите и органите здрави - Помага при премахването на старчески петна - Помага при лечението на акне, импетиго (остра заразна инфекция на кожата), циреи, бръчки и открити язви при външно приложение. - Помага при лечението на емфизема. Заболявания при недостиг Кокоша слепота, Ксерофталмия (сухота в очите). Най-добри натурални източници Рибено масло, черен дроб, моркови, тъмно зелени и оранжеви зеленчуци, яйца, мляко и млечни продукти, оранжеви пъпеши, манго, тиква. Наситеността на жълтия цвят на зеленчуците не винаги е индикатор за концентрацията на бета каротен. Пчелните продукти са едни от най-добрите натурални източници на този витамин. Пчелният прашец съдържа много каротин. Например съдържанието на каротин в прашеца на лилиите и жълтата акация е 20 пъти по-голямо от това в морковите. От пчелните продукти най-малко съдържание на витамин А има в пчелния мед, който по принцип, не е богат източник на витамини. Не стоят така нещата обаче с пчелния восък. Пчелният восък е богат на витамин А. За сравнение в 100 гр. говеждо месо се съдържат приблизително 60 IU, докато съдържанието на витамин А в 100 гр. бял пчелен восък е 4096 IU. Това прави консумацията на пчелен мед заедно с восъка (питата) още по-полезно за здравето. Не е задължително восъкът да се гълта, достатъчно е да се дъвче продължително време. Това, също така, заздравява венците и почиства много добре зъбите. Пчелното млечице и прополиса също са добър източник на този витамин. Токсичност и симптоми на предозиране При ежедневен прием повече от 50, 000 IU в продължение на няколко месеца, може да предизвика токсични ефекти при възрастни. Повече от 18,500 IU на ден може да предизвика токсични ефекти при деца. Употребата на повече от 34, 000 IU бета-каротен дневно, може да предизвика пожълтяване на кожата. Симптомите на излишък на витамин А са: косопад, гадене, повръщане, диария, замъглено зрение, обриви, болки в костите, нередовен цикъл, отпадналост, главоболие и уголемяване на черния дроб. Врагове на витамин А Полиненаситените мастни киселини и бета-каротенът заедно оказват действие противоположно на витамин А при липса на достатъчно антиоксиданти в организма. Още нещо... - Дневната нужда от витамин А е най-малко 10,000 IU, в случай че употребявате повече от 400 IU витамин Е дневно. - При употреба на противозачатъчни средства, нуждите от витамин А се увеличават. - Ако седмичното Ви меню или диета включват големи количества пчелни продукти, черен дроб, моркови, спанак, сладки картофи, или пъпеш, не е нужно да се взема витамин А като хранителна добавка. - Витамин А оказва оптимален ефект при взаимодействие с Б-комплекс, витамин D, витамин Е, калций, фосфор и цинк. Цинкът е нужен за изкарването на витамин А от депата на черния дроб. Също така цинкът е отговорен за циркулацията на витамин А в клетките. - Предпазва витамин С от оксидация. Бодибилдърите се нуждаят от витамин А за да поддържат добър вида на кожата и за да избегнат концентрацията на мазнини в организма си. По-продължителния дефицит на витамин А води до по-бърза загуба и на витамин C.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 3.10 3.11 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 7.3
Marjorie J. Haskell, PhD, Program in International and Community Nutrition, Department of Nutrition, University of California, Davis, USA “Carotenoids that can be converted in the body into vitamin A are called ‘provitamin A’. Such carotenoids, which are found primarily in dark-green leafy vegetables, such as spinach, and in orange and yellow vegetables and fruit, such as carrot, mango, and papaya, are an important source of dietary vitamin A. They provide a significant portion of daily vitamin A intake in developed countries. For example, the level is about 30% in the United States (1), where animal products that contain preformed vitamin A, such as liver and egg yolk, are not consumed in very large quantities. In low-income populations of developing countries, dietary carotenoids can provide up to 80% of daily vitamin A intake (2). While preformed dietary vitamin A is well absorbed by humans, provitamin A carotenoids from plant sources are less well absorbed and need to be converted to vitamin A in human intestinal cells. Of the provitamin A carotenoids commonly found in foods, beta-carotene has the greatest vitamin A activity. The vitamin A equivalency ratio for beta-carotene to vitamin A (retinol) is currently estimated as 12:1, by weight (12 mg beta-carotene is equal to 1 mg retinol), for plant sources of beta-carotene in a mixed diet. The ratio is based on about 17% absorption of beta-carotene from a mixed diet (6 mg plant beta-carotene = 1 mg pure beta-carotene) and a conversion ratio to vitamin A of 2:1 (2 mg beta-carotene = 1 mg retinol) (3). However, vitamin A equivalency ratios are highly variable for both pure beta-carotene in oil and beta-carotene from plant sources and can be affected by various factors. Food- and diet-related factors that affect the bioavailability of beta-carotene include the food matrix, food preparation techniques, size of the dose of beta-carotene, and the amounts of fat, fiber, preformed vitamin A, or other carotenoids in the diet. Vitamin A equivalency ratios for plant beta-carotene range from 3.8:1 to 28:1 in humans. Vitamin A equivalency ratios for Golden Rice and biofortified maize, for example, range from 3.8:1 to 6.5:1 and are lower than those for vegetable or fruit sources of beta-carotene, which range from 10:1 to 28:1. It is encouraging that the vitamin A equivalency ratios are lower for the biofortified staple foods that are meant to be targeted to populations at risk of vitamin A deficiency in developing countries. The nutritional status and health of human populations can also affect the vitamin A equivalency of beta-carotene. Moreover, genetic variants (polymorphisms) also affect the vitamin A equivalency of beta-carotene: two common genetic polymorphisms of a gene were identified and were associated with a reduction in intestinal conversion of beta-carotene to vitamin A of approximately 32–69% in UK women (4). This finding may account for much of the observed inter-individual variability in estimates of the vitamin A equivalency of beta-carotene in human populations. The absorption of pure beta-carotene has been reported to range from 8.7% to 65% in humans and is highly variable across studies. Most studies were carried out in healthy adults from developed countries, and although vitamin A status was not reported in all studies, it is likely that vitamin A status was adequate. The variability in absorption is likely to be related to differences in the size of the oral doses of beta-carotene and differences in measurement error associated with the methods used to assess absorption. The absorption of beta-carotene from plant sources has been reported to range from about 7% to 65% in humans. Within studies, beta-carotene tended to be better absorbed from foods that were more highly processed. Dietary beta-carotene is a safe source of vitamin A because intestinal conversion of beta-carotene to vitamin A decreases as an oral dose of beta-carotene increases (5). Because preformed vitamin A can potentially disturb the growth and development of an embryo or foetus, pregnant women are advised to avoid consu-ming large amounts of preformed vitamin A (6) and may rely more on plant sources of beta-carotene to meet their vitamin A needs. However, there has been concern that large doses of supplemental beta-carotene may have adverse effects on human health. Trials have suggested that excessive intake of beta-carotene (20–30 mg/day) may be harmful to heavy smokers or to workers exposed to asbestos (7-9). The amounts of beta-carotene that were given to participants in the trials are much higher than the amounts that are commonly consumed in the diet. The majority of people in the United States and United Kingdom, for example, consume 1–2 mg dietary beta-carotene/day, and vegans and vegetarians consume about 4–9 mg/day (10). There are no known adverse health effects associated with the consumption of physiologic doses of beta-carotene. Daily consumption of average portion sizes of fruit and vegetable sources of beta-carotene can increase vitamin A status in population groups at risk of vitamin A deficiency. However, the effectiveness of plant sources of beta-carotene for increasing vitamin A status is likely to be context-specific and dependent on the factors mentioned above. Dietary interventions with plant sources of beta-carotene should be considered as a concurrent strategy to existing programs for increasing vitamin A status in people at risk of deficiency. More information is needed on genetic variations that may affect beta-carotene and vitamin A metabolism and on other diet- and population-related factors that can affect the bioavailability of beta-carotene, so that appropriate dietary recommendations can be made for maintaining adequate vitamin A status in human populations.” Based on: Haskell M. J. The challenge to reach nutritional adequacy for vitamin A: beta-carotene bioavailability and conversion – evidence in humans. Am J Clin Nutr. Published online October 2012.