http___en.wikipedia.org_wiki_Lunar_year.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 21.1 21.2 21.3 21.4 22.1 23.1 23.2 23.3 23.4 24.1 24.2 24.3 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 30.1 31.1 31.2 31.3 31.4 31.5 32.1 33.1 33.2 33.3 34.1 35.1 36.1 37.1 37.2 37.3 37.4 38.1 39.1 40.1 40.2 40.3 41.1 41.2 41.3 41.4 41.5 42.1 42.2 42.3 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 47.2 48.1 48.2 48.3 48.4 48.5 48.6 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1
Календар Календарът (от латински: calendae, наименование на първия ден от всеки месец) е система за организиране на дните с обществена, религиозна или административна цел. Това става чрез именуване на периоди от време, например дни, седмици, месеци, години. Означението на всеки ден в рамките на календара се нарича дата. Датите обикновено се базират на циклите в движението на астрономически обекти, като Слънцето или Луната. Календарът може също така да бъде приспособление (често от хартия), което описва календарната система (например настолен календар). Терминът се използва и в значение на последователност от планирани събития (например културен календар). Съдържание - 1 Календарни системи - 2 Подразделения - 3 Други типове календари - 4 Календарите днес - 5 Списък на календари - 6 Вижте също Календарни системи[редактиране | редактиране на кода] Най-често използваните календари са лунни, слънчеви, лунно-слънчеви, планетарни и условни. Лунните календари се ръководят от движението на луната (лунните фази) (например Ислямският календар). Слънчевите календари се базират на субективното възприемане на сезонните промени, пораждани от движението на Слънцето (например Иранският календар). Лунно-слънчевите календари се ръководят от движението на Луната и на Слънцето (например Еврейският календар); Планетарен календар е фиксиран период от време, базиран на броя на видимите небесни обекти (например седмицата); Условните календари не се ръководят нито от Луната, нито от Слънцето (например Юлианският ден, използван от астрономите). Съществуват календари, които се ръководят от движението на Венера (например някои от древните египетски календари). Това е типично основно при цивилизациите в близост до екватора. Слънчеви календари[редактиране | редактиране на кода] Дни, използвани от слънчевите календари[редактиране | редактиране на кода] При слънчевите календари датата отговаря на слънчевия ден. Денят може да се състои от периода между изгрев и залез слънце, последван от нощта, или може да представлява времето между повтарящи се събития, например два залеза. Дължината може да се променя малко през годината или може да се използва среден слънчев ден. Други типове календари също могат да използват слънчевия ден. Юлиански и Григориански календар[редактиране | редактиране на кода] Юлианският календар е въведен от римския диктатор Юлий Цезар през 46 г. пр.н.е. При него месеците са по-дълги от лунния цикъл и затова той не е удобен за следене на лунните фази, за сметка на това много точно показва сезоните. Обикновените години имат 365 дена, а всяка четвърта година е високосна, което означава, че има 366 дни. Така продължителността на средната година е 365,25 дни. За съжаление земната тропическа година (времето, нужно за пълна обиколка на Земята около Слънцето) продължава малко по-малко от 365,25 дни (приблизително 365,242 дни) и така с течение на времето календарът постепенно се разминавал със сезоните. Поради тази причина през 1582 папа Григорий въвежда т. нар. Григориански календар, който през следващите столетия е приет за официален в повечето държави. Бъдещи реформи[редактиране | редактиране на кода] От тогава насам са направени многобройни предложения за реформа на календара (например Световен календар и Вечен календар). През 50-те години на 20-ти век в ООН се обсъжда въвеждането на реформиран календар, но тези идеи губят популярността си. Лунни календари[редактиране | редактиране на кода] При лунните календари дните се определят от фазата на Луната. Тъй като дължината на лунния месец е приблизително 29,5 дни наброява , изцяло лунните календари бързо се разминават със сезоните. За сметка на това те отразяват точно някои други природни феномени, като например приливите и отливите. Лунно-слънчевите календари се базират на лунни календари, като през няколко години се добавя 13-ти месец и по този начин се постига точност при отразяването на сезоните. Фискални календари[редактиране | редактиране на кода] Фискалните календари се използват основно в счетоводните и финансови среди. При тях всеки месец съдържа определен брой седмици и улеснява сравнението по месеци и по години. Пример за такъв календар е календарът 5/4/4, при който януари има 5 седмици, февруари има 4, март има 4 и т.н. Обикновено отчетните календари се нуждаят от 53-та седмица на всяка 5-та или 6-та година, която обикновено се прибавя към декември. Съществува международен стандарт, според който за първа седмица (от понеделник до неделя) винаги се приема седмицата, която съдържа 4 януари според Григорианския календар. Подразделения[редактиране | редактиране на кода] Почти всички календари групират последователните дни в „месеци“ и „години“. В слънчевите календари годините продължават приблизително толкова, колкото тропическите години, при лунните месецът отразява лунния цикъл. Тъй като при повечето календари броят на дните в годината не е цяло число, годината не може да се раздели на точен брой месеци и се появяват разминавания, които могат да се коригират с добавянето на допълнителен ден на всеки няколко години. Различните култури използват и други подразделения, като например седмиците, и по този начин се улеснява планирането на събития, които не съвпадат с годините и месеците. Други типове календари[редактиране | редактиране на кода] Пълни и непълни календари[редактиране | редактиране на кода] Календарите биват пълни и непълни. При пълните календари всички дни са обозначени, при непълните има необозначени дни. Пример за непълен календар е ранният римски календар, според който има 10 месеца (от март до декември), а дните на зимните месеци били обозначавани с общото наименование „зима“. Григорианският календар е пълен. Прагматични, теоретични и смесени календари[редактиране | редактиране на кода] Календарите биват разделяни и на прагматични, теоретични и смесени. Прагматичните календари се базират на наблюдения. Такъв календар е Ислямският. Предимството на тези календари е, че те са вечно точни, но при тях трудно се изчислява кога ще се падне дадена дата. Теоретичните календари се базират на строги правила. Такъв календар е Еврейският. При тях лесно се изчислява датата, но за сметка на това те не са точни. Дори да са направени много прецизно, най-късно след няколко хиляди години престават да са такива. След това правилата трябва да бъдат променени, като така той се превръща в смесен календар. Смесените календари са комбинация между прагматичен и теоретичен календар. Обикновено това са теоретични календари, които, след като се открие неточността им, се изменят прагматично. Такава е например замяната на Юлианския с Григорианския календар. И така Григорианският календар се категоризира като пълен, слънчев и смесен. Календарите днес[редактиране | редактиране на кода] Най-широко разпространеният календар е Григорианският, използван в почти всички страни. В Израел официалният календар на правителството е Еврейският, но в ежедневието Григорианският календар е по-разпространен. Ислямският календар се използва от всички мюсюлмани за религиозни цели, но в повечето мюсюлмански страни официален е Григорианският. Само в Саудитска Арабия, Кувейт и Йемен ислямският календар е официален. В Иран от 1925 г. се използва иранският календар. Това е слънчев календар, който използва за първа година 622 г. сл. (както при Ислямския). Първите 6 месеца в този календар имат 31 дни, следващите 5 месеца имат 30 дни, а последният има 29 или 30 дни. Съвременният ирански календар използва сложна система за определянето на високосната година, която в повечето случаи се пада на всеки 4 години, но понякога е на 5 години, и така той е много по-точен от Григорианския календар – ако дължината на тропическата година остане постоянна, неточност от 1 ден ще има след повече от 2 милиона години (при Григорианския календар след около 3000 години). Този календар е приет за официален в Афганистан през 1957 г. В България Григорианският календар заменя Юлианския през 1916 г. Списък на календари[редактиране | редактиране на кода] - Бахайски календар - Прабългарски календар - Григориански календар - Еврейски календар - Египетски календар - Индийски граждански календар - Ислямски календар - Календар на град Кюстендил - Календар съгласно ISO-8601 - Календар на маите - Китайски календар - Ирански календар - Прабългарски календар - Римски календар - Славянски календар - Фискален календар - Френски революционен календар - Юлиански календар - Японски календар - 19 век
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 20.2 21.1 22.1 23.1 23.2 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1
Lunar calendar A lunar calendar is a calendar that is based on cycles of the lunar phase. A common purely lunar calendar is the Islamic calendar or Hijri Qamari calendar. A feature of the Islamic calendar is that a year is always 12 months, so the months are not linked with the seasons and drift each solar year by 11 to 12 days. It comes back to the position it had in relation to the solar year approximately every 33 Islamic years. It is used mainly for religious purposes, and in Saudi Arabia it is the official calendar. Because there are about twelve lunations (synodic months) in a solar year, this period (354.37 days) is sometimes referred to as a lunar year. [edit] Lunisolar calendars Most lunar calendars are in fact lunisolar calendars. That is, months reflect the lunar cycle, but then intercalary months (e.g. "second Adar" in the Hebrew calendar) are added to bring the calendar year into synchronisation with the solar year. Some examples are the Chinese and Hindu calendars, and most calendar systems used in antiquity. All these calendars have a variable number of months in a year. The reason for this is that a year is not evenly divisible by an exact number of lunations, so without the addition of intercalary months the seasons would drift each year. This results in a thirteen-month year every two or three years. Some lunar calendars are calibrated by annual natural events which are affected by lunar cycles as well as the solar cycle. An example of this is the lunar calendar of the Banks Islands which includes three months in which the edible palolo worm mass on the beaches. These events occur at the last quarter of the lunar month, as the reproductive cycle of the palolos is synchronised with the moon.[1] Even though the Gregorian calendar is in common and legal use, lunar calendars serve to determine traditional holidays in parts of the world such as India, China, Korea, Japan, Vietnam and Nepal. Some examples include Diwali, Chinese New Year/Tết (Vietnamese New Year), Mid-Autumn Festival/Chuseok and Nepal Sambat. [edit] Start of the lunar month Lunar calendars differ as to which day is the first day of the month. For some lunar calendars, such as the Chinese calendar, the first day of a month is the day when an astronomical new moon occurs in a particular time zone. For others, such as some Hindu calendars, each month begins on the day after the full moon or the new moon. Others were based in the past on the first sighting of a lunar crescent, such as the Hebrew calendar. [edit] Length of the lunar month The length of a month orbit/cycle is difficult to predict and varies from its average value. Because observations are subject to uncertainty and weather conditions, and astronomical methods are highly complex, there have been attempts to create fixed arithmetical rules. The average length of the synodic month is 29.530589 days. This requires the length of a month to be alternately 29 and 30 days (termed respectively hollow and full). The distribution of hollow and full months can be determined using continued fractions, and examining successive approximations for the length of the month in terms of fractions of a day. In the list below, after the number of days listed in the numerator, an integer number of months as listed in the denominator have been completed: - 29 / 1 (error: 1 day after about 2 months) - 30 / 1 (error: 1 day after about 2 months) - 59 / 2 (error: 1 day after about 33 months) - 443 / 15 (error: 1 day after about 30 years) - 502 / 17 (error: 1 day after about 70 years) - 1447 / 49 (error: 1 day after about 3 millennia) - 25101 / 850 (error: dependent on change of synodic month value) These fractions can be used in the construction of lunar calendars, or in combination with a solar calendar to produce a lunisolar calendar. The 49-month cycle was proposed as the basis of an alternative Easter computation by Isaac Newton around 1700.[2] The tabular Islamic calendar's 360-month cycle is equivalent to 24×15 months minus a correction of one day. [edit] See also [edit] References Codrington. The Melanesians: Their anthropology and folklore (1891) Oxford, Clarendon Press - ^ Reform of the Julian Calendar as Envisioned by Isaac Newton by Ari Belenkiy and Eduardo Vila Echagüe (pdf); Notes and Records of the Royal Society of London (vol 59, no 3, pp. 223-254). [edit] External links - This day in the Chinese lunar calendar - Examples of some lunar calendars, including the Ba Ila and Banks Islands calendars - See also Solar System - Natural satellite - Double planet