http___en.wikipedia.org_wiki_J._N._Br_C3_B8nsted.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 6.1 6.2
Йоханес Брьонстед Йоханес Брьонстед (22 февруари 1879 г. - 17 декември, 1947 г.) роден в Варде е датски физикохимик. Той завършва инженерна химия през 1899 г. и защитава докторска степен през 1908 г. в университета в Копенхаген. Незабавно е назначен за професор по неорганична химия и физикохимия в Копенхаген. През 1906 г. публикува първото си от многото изследвания върху електронния афинитет. През 1923 г. въвежда протонната теорията на киселинно-алкалните реакции, едновременно с английския химик Томас Лаури. През същата година, електронната теория е предложена от Гилбърт Нютън Люис, но и двете са често използвани. Брьонстед става известен като откривател на катализа от киселини и основи. Създава уравнение за катализа, кръстено на него — уравнение на Брьонстед. Заедно с Лоури създават високо използва теорията на протонния донор. Тя гласи, че когато един водороден атом (винаги се среша в киселини) е йонизиран веднъж, разтворен във вода, той губи своя електрон и става протонен донор. Хидроксидният йон, който се получава при разтварянето на основа във вода се нарича протон приемник. Така, това води до реакция на неутрализиране, йоните се свързват във водороден хидроксид, иначе известни като вода. рН скалата може да се тълкува като „силата на водорода“, и е определена въз основава на работата на Брьонстед и Лоури. През Втората световна война той се противопоставя на нацистите, а в последствие е избран за член на датския парламент през 1947 г., но не може да заеме мястото си поради болест. Той почива малко след изборите.
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1
Johannes Nicolaus Brønsted Johannes Nicolaus Brønsted (Danish pronunciation: [joˈhanˀəs ˈneɡ̊olɑʊ̯ˀs ˈb̥ʁɶnsd̥ɛð] February 22, 1879 – December 17, 1947) born in Varde, was a Danish physical chemist.[1][2][3] He earned a degree in chemical engineering in 1899 and his Ph.D. in 1908 from the University of Copenhagen and was immediately thereafter appointed professor of inorganic and physical chemistry at the same university.[4] In 1906 he published the first of his many papers on electron affinity,[4] and, simultaneously with the English chemist Thomas Martin Lowry, he introduced the protonic theory of acid-base reactions in 1923. That same year, Gilbert N. Lewis proposed an electronic theory of acid-base reactions, but both theories remain commonly used.[4] He became known as an authority on catalysis by acids and bases and was the namesake of the Brønsted catalysis equation. Working with Lowry, he also developed the often-used theory of proton donation, theorizing that a hydrogen atom (which is always found in an acid) ionizes into hydronium upon dissolving in water, thereby losing its electron and becoming a proton donor, and that hydroxide (a water molecule stripped of one of its two hydrogen atoms) is a proton receiver. Mixing the two causes a neutralization reaction wherein hydronium and hydroxide combine, creating hydrogen hydroxide, a compound otherwise known as water. The pH scale may be interpreted as "power of hydrogen", and the definition is based on the work of Brønsted and Lowry.[4] In World War II, Brønsted's opposition to the Nazis led to his election to the Danish parliament in 1947, but he was too ill to take his seat and died shortly after the election.[4] References[edit] - ^ "Johannes Nicolaus Brønsted". Encyclopædia Britannica. Retrieved March 28, 2012. - ^ "Johannes Nicolaus Brønsted". Chemistry Explained. Retrieved March 28, 2012. - ^ "Johannes Nicolaus Brønsted". Volny. - ^ a b c d e Encyclopedia.com