http___en.m.wikipedia.org_wiki_High_Holidays.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 14.3 15.1 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 17.4 17.5 18.1 18.2 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 19.6 19.7 20.1 20.2 20.3 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 25.1 25.2 25.3 25.4 26.1 27.1 27.2
Йом Кипур Йом Кипур (иврит: יום כפור, yom kippùr, "Ден на изкуплението") е най-големият еврейски празник - денят на опрощаване на греховете. В Тората този ден се нарича Йом хаКиппурим (ив: "ден на изкупващите греховете си"). Това е един от така наречените Йамим Нораим (ив: "дни за страхопочитание"). Йамим Нораим започват с Рош Хашана и завършват с Йом Кипур, като тези дни съответстват също така на първите два дни и последния ден от Десетте дни на покаяние. В еврейския календар, Йом Кипур започва на изгрев слънце на десетия ден от еврейския месец Тишри (приблизително септември-октомври от григорианския календар) и продължава до изгрева на първите звезди на следващата нощ - може следователно да продължи 25-26 часа. През следващите няколко години Йом Кипур ще се пада на следните дни от григорианския календар: - 2008: 8 октомври - 2009: 27 септември - 2010: 17 септември - 2011: 7 октомври - 2012: 26 септември - 2013: 13 септември - 2014: 3 октомври Забележка: Празникът започва на залез слънце на предишния ден (с изгряването на Танит по еврейския календар). [редактиране] Йом Кипур и Библията Ритуалът за Йом Кипур е описан в шестнадесета глава на Левит. Празникът е свързан със строг пост, като също така се забранява всякакъв вид дейност или работа, които биха могли да отвлекат вниманието от мисълта за изкупление и покаяние. По време на първия и втория Йерусалимски храм, са се предлагали също така и жертвоприношения, описани в Тора и Мишна. [редактиране] Йом Кипур и еврейската философия Според Талмуда, в първия ден на годината - Рош Хашана, Господ отваря три книги: една за пълните грешници, една за праведните и една за междинните. Съдбата на грешниците и на праведните се решава веднага, докато решението относно съдбата на междинните бива отложено за Йом Кипур. Йом Кипур е еврейският ден за покаяние и се смята за най-свещения и важен ден от годината. Основното значение на празника е изкуплението на греховете и помирението. Забранено е храненето, пиенето, миенето, гримирането; забранено е да се носят кожени обувки; забранено е да се прави секс. Постът - пълно лишаване от храна и напитки - започва малко преди залез слънце и завършва със залеза на слънцето на следващия ден, с появата на първите звезди. Болните хора трябва да се посъветват предварително с равин, за да проверят дали състоянието им позволява да постят. С Йом Кипур завършва десетдневието за покаяние, което започва с настъпването на новата година (Рош Хашана). Молитвите за прошка, които е препоръчително да се казват през цялата година, се произнасят изключително често на този ден. Йом Кипур и придружаващите го ритуали оцеляват след изоставянето на жертвените практики през 70 г. сл.н.е. "Въпреки че вече няма да се предлагат жертвоприношения, денят ще запази силата си за опрощение" (Midrash Sifra, Emor, xiv.). В еврейските текстове се казва, че на този ден не трябва да се извършва никаква друга дейност, освен покаяние. Покаянието е в основата на всички видове опрощение; изповедта на покайващия се е в основата на опрощението. "С деня на изкуплението се опрощават прегрешенията пред Господ, но не и пред засегнатия човек, докато той не даде изрично прошка" (Talmud Yoma viii. 9). Според обичаите, всеки спор или кавга трябва да се прекратят преди започването на деня за пост. Дущите на мъртвите също могат да искат прошка в Деня на изкуплението. Противно на общото мнение, Йом Кипур не е тъжен ден. Евреите сефаради, т.е. евреите от испански, португалски или северноафрикански произход, наричат този празник "Белия пост". Поради тази причина, много евреи следват обичая на този ден да обличат само бели дрехи. [редактиране] Литургия Празничната служба започва с молитвата Кол Нидре, която трябва да се рецитира преди залез слънце. Кол Нидре (арамейска дума със значение "всички обещания") представлява анулирането на всички обети, изречени през годината. Според The Jewish Encyclopedia, тексът на молитвата гласи: "Нека всички обети, обещания, клетви и анатеми, наречени "konam", "konas" или по какъвто и да е друг начин, които сме изрекли или с които сме се нагъбили, да бъдат отменени, от този ден на покаянието до следващия (който очакваме с радост), ние ще се разкаем". Сутришната молитва се предшества от няколко молебствия и молби за прошка, наречени селихот; в деня на Кипур тези молитви се произнасят много често по време на литургията. Службата в синагогата започва в навечерието на празника с молитвата Кол Нидре. През целия ден се четат литургични текстове, придружени от редица храмови церемонии. За вечерната молитва се слага талит (молитвена четириъгълна наметка). Службата Ne'ilah, която се изпълнява единствено на Йом Кипур, служи за означаване на края на празника. Йом Кипур приключва със звука на шофар. В Израел, а и не само там, Йом Кипур е придружен и от един почивен ден. [редактиране] Жертвения козел До разрушаването на Втория храм (70 г. сл.н.е.), една от най-важните церемонии за Йом Кипур било принасянето в жертва на козел (Левит 16:8-10) - така наречения "жертвен козел", който поемал всички грехове на израелския народ. Извеждането на "жертвения козел" извън пределите на града в пустинята и изоставянето му там символизира изхвърлянето и изкуплението на греховете.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 17.2 18.1 18.2 19.1 20.1 20.2 21.1 21.2 22.1 22.2 23.1 24.1 25.1 25.2 25.3 25.4 26.1 27.1 27.2 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 35.2 36.1 36.2 37.1 38.1 39.1
The High Holidays or High Holy Days, in Judaism, more properly known as the Yamim Noraim (Hebrew: ימים נוראים "Days of Awe"), may mean: - strictly, the holidays of Rosh Hashanah ("Jewish New Year") and Yom Kippur ("Day of Atonement"); - by extension, the period of ten days including those holidays, known also as the Ten Days of Repentance (Aseret Yemei Teshuvah); or - by a further extension, the entire 40-day penitential period in the Jewish year from Rosh Chodesh Elul to Yom Kippur, traditionally taken to represent the forty days Moses spent on Mount Sinai before coming down with the second ("replacement") set of the Tablets of stone. EtymologyEdit The term High Holy Days most probably derives from the popular English phrase, “high days and holydays”. The Hebrew equivalent, "Yamim Noraim", is neither Biblical nor Talmudic. Professor Ismar Elbogen, author of “Jewish Liturgy in its Historical Development”, avers that it was a medieval usage, reflecting a change in the mood of Rosh Hashanah from a predominantly joyous celebration to a more subdued day that was a response to a period of persecution.[1] Many prefer the term High Holy Days over High Holidays because the former emphasizes the personal, reflective, introspective aspects of this period. By contrast, Holidays suggests a time of communal celebrations of events in the history of the Jewish people. The days preceding Rosh Hashanah (Jewish new year)Edit The Hebrew month preceding Rosh Hashanah, Elul, is designated as a month of introspection and repentance. In preparation for the Jewish New Year, special prayers are recited. Psalm 27 is added at the end of morning and evening prayers, and the shofar (ram's horn) is blown at the end of morning services on weekdays (except for the eve of Rosh Hashanah itself). Among Sephardi Jews, Selichot are recited at dawn on weekdays throughout the month. Also, many complete the entire Book of Psalms twice during the month. It is customary to increase the giving of charity (Tzedakah) and to ask forgiveness from friends. At midnight on the Saturday night before Rosh Hashanah, Ashkenazi Jews begin reciting selichot. On the following days, however, they generally recite the selichot before the regular morning prayers. On the eve of Rosh Hashanah, extra prayers are recited and many fast until noon. Rosh HashanahEdit Rosh Hashanah (ראש השנה rōsh hashānāh, beginning of the year) is the Jewish New Year, and falls on the first and second days of the Jewish month of Tishri (September/October). The Mishnah, the core work of the Jewish Oral Torah, sets this day aside as the new year for calculating calendar years and Sabbatical and jubilee years. Rabbinic literature describes this day as a day of judgment. God is sometimes referred to as the "Ancient of Days." Some descriptions depict God as sitting upon a throne, while books containing the deeds of all humanity are opened before Him. Prayer services are longer than on a regular Shabbat or other Jewish holidays, and include (on weekdays) the blowing of the shofar. On the afternoon of the first (or the second, if the first was Saturday) day, the ritual tashlikh is performed, in which sins are "cast" into open water, such as a river, sea, or lake. The Ten Days of RepentanceEdit The "ten days of repentance" include Rosh Hashanah, Yom Kippur and the days in between, during which time Jews should meditate on the subject of the holidays and ask for forgiveness from anyone they have wronged.[2] They include the Fast of Gedaliah, on the third day of Tishri, and Shabbat Shuvah, which is the Shabbat between Rosh Hashanah and Yom Kippur. Shabbat Shuvah[3] has a special Haftarah that begins Shuvah Yisrael (come back, oh Israel), hence the name of that Shabbat. Traditionally the rabbi gives a long sermon on that day.[2][4] It is held that, while judgment on each person is pronounced on Rosh Hashanah, it is not made absolute until Yom Kippur. The Ten Days are therefore an opportunity to mend one's ways in order to alter the judgment in one's favor.[2] Yom KippurEdit Yom Kippur (יום כפור yom kippūr, "Day of Atonement") is the Jewish festival of the Day of Atonement. The Hebrew Bible calls the day Yom Hakippurim (Hebrew, "Day of the Atonement/s"). In the Hebrew calendar, the ninth day of Tishri is known as Erev Yom Kippur (Yom Kippur eve). Yom Kippur itself begins around sunset on that day and continues into the next day until nightfall, and therefore lasts about 25 hours.[5] Observant Jews will fast throughout Yom Kippur and many attend synagogue for most of the day. There are five prayer services, one in the evening (sometimes known as "Kol Nidre" from one of the main prayers) and four consecutively on the day.[5] Modern observancesEdit High Holiday seatsEdit Generally, throughout most of the year, Jewish worship services are open to all, regardless of affiliation, and membership or payment of any fee is not a requirement in order to attend. However, the High Holy Days are usually peak attendance days for synagogues and temples, often filling or over-filling synagogues.[6] For this reason many synagogues issue tickets for attendance and may charge for them: practice varies on whether paid-up synagogue members must also buy these or whether it is included in the subscription. Synagogues never pass a collection plate during services as some churches do, as Jews are forbidden to touch money on the Sabbath or other holidays such as Rosh Hashanah and Yom Kippur. Rabbis and other temple representatives say that holiday ticket sales represent a not insignificant source of revenue.[7] Hoshana RabbahEdit There is a Kabbalistic belief that, though judgment is made absolute on Yom Kippur, it is not registered until the seventh day of Sukkot, known as Hoshana Rabbah. The service for this day therefore contains some reminiscences of those for the High Holy Days, and it is treated as a last opportunity to repent of sins that may have been missed on Yom Kippur. See alsoEdit ReferencesEdit - ^ "High Holydays - Ask the Rabbi". - ^ a b c "My Jewish Learning: The High Holiday Period". - ^ Sometimes spelled Shabbat Shuva, or referred to as Shabbat Teshuvah (the Sabbath of repentance), much as the Shabbat in the middle of Passover or Sukkot is called Shabbat Chol HaMoed. - ^ The other Shabbat for a long sermon is Shabbat HaGadol - ^ a b "Jewish Virtual Library - Yom Kippur". "'Praying without Paying' is becoming a more popular option among shuls". JTA. "Jewish high holidays come at a high cost". The Boston Globe. External linksEdit - Festivals - Encyclopaedia Judaica - Online books, and library resources in your library and in other libraries about High Holy Days