http___te.wikipedia.org_wiki__E0_B0_AF_E0_B1_8B_E0_B0_97__E0_B0_B6_E0_B0_BE_E0_B0_B8_E0_B1_8D_E0_B0_A4_E0_B1_8D_E0_B0_B0_E0_B0_82_2.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 12.2 12.3 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 17.2 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 20.3 21.1 21.2 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 25.1 26.1 26.2 26.3 27.1 28.1 29.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 38.1 38.2 39.1 39.2 40.1 40.2 41.1 42.1 43.1 44.1 44.2 44.3 45.1 45.2 45.3 46.1 46.2 46.3 47.1 47.2 47.3 47.4 48.1 48.2 48.3 48.4 48.5 49.1 50.1 50.2 50.3 51.1 52.1 53.1 53.2 53.3 53.4 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 58.2 59.1 60.1 60.2 61.1 61.2
Йога сутра Йога сутра е основен текст на Йога, състоящ се от 196 сутри (афоризми). В Средновековието йога е причислена към шестте ортодоксални школи на индуистката философия. Според късния Йогататва упанишад, йога се калсифициира в четири форми – Мантра йога, Лая йога, Хатха йога и Раджа йога[1], като последната се счита за най-висша (царска) практика, а Йога сутра е неин основен текст.[2][3] Въпреки че Йога сутра е станала най-важният текст за йога, мнението на мнозина е, че нейният съставител Патанджали не е създател на йога, която съществува и преди него, а е велик неин поддръжник и тълкувател.[4] Съдържание Структура и съдържание на текста[редактиране | edit source] Патанджали разделя Йога сутра на четири глави (пада). - Самадхи пада. Самадхи означава блажено състояние, в което йогинът е обединен с Единия. Самадхи е основната техника, която научава йогинът на гмурване в дълбините на ума и постигане на кайваля. Авторът описва йога и след това природата и средствата за постигане на самадхи. Тази глава съдържа известният дефиниращ стих: „Йога читта-вритти-ниродха“ („Йога е прекратяване на модификациите на ума (съзнанието)“).[6]. Модификациите на съзнанието (врити) се овладяват (ниродха) чрез постоянна практика (абхяса) и непривързаност (вайрагя, безстрастие), постоянно усилие да се постигне и поддържа състояние на стабилно спокойствие и научаване да се освободи практикуващия от привързаности, неприязъни, страхове и фалшива идентичности, които замъгляват истинския Аз.[7] - Садхана пада. Садхана е санскритската дума за „практика“ или „дисциплина“. Тук авторът описва две форми на йога: Крия йога (Йога на действието) и Ащанга йога (Осемстепенна йога ). - Крия йога, наричана също Карма йога, се описва и в 3 глава на Бхагавад гита, в която Арджуна е съветван от Кришна да действа без привързаност към резултатите или плодовете на действията. Това е йогата на безсебичните действия и служене. - Ащанга йога описва осемте стъпки или степени, които съставят Раджа йога. - Вибхути пада. Вибхути е санскритската дума за „сила“ или „проявление“. Свръхестествени сили (сиддхи) се придобиват чрез практиката на йога. Изкушението на тези сили трябва да се избягва и вниманието да се фиксира върху освобождението. - Кайваля пада. Кайваля буквално означава „изолация“, но в сутрите означава освобождение и се използва взаимозаменяемо с мокша, което е целта на йога. Кайваля пада описва процеса на освобождението и реалността на трансцеденталното его. Пречки[редактиране | edit source] В първа глава на Йога сутра са изброени пречките на пътеката на Йога: болест, инертност, съмнение, небрежност, мързел, чувственост, разсеяност, непостоянство, нестабилност. Съпътстващи тези пречки са болката, отчаянието, нервността и нередовно дишане. Сутра 2.33 дава метод за контрол на мислите: „Когато възникнат обструктивни мисли, практикувайте противоположната мисъл.“[8] Клеши[редактиране | edit source] Във втора глава на Йога сутра са изброени и петте причини за самсара или кръговрата от прераждания. Тези беди или клеши, са: - Невежеството (авидя) : Невежеството е приемане на невечното за вечно, нечистото за чисто, злото за добро и не-азът за аз. Неспособността да се видят нещата каквито са. Това причинява объркване на временни въпроси, свързани с егото, за постоянни, свързани с душата. - Егоизмът (асмита) : Егоизмът е идентифициране на познавателната сила с инструментите на познанието. Тенденцията за прекалено идентифициране с егото. Това ни пречи да се свържем с душата си. - Привързаността (рага) : Привързаността е магнетичната тенденция за привличане към удоволствието. Пламъкът на желанието, което причинява пристрастеността към удоволствието. Това ни обезсърчава да напуснем зоната си на комфорт за по-напреднала територия. - Антипатията (двеша): Антипатията е магнетичната тенденция, която отблъсква от болка. Неприязънта към болката и страданието. - Страхът от смъртта (абхинивеша): Течащо със собствена енергия, установено дори в мъдреците и в глупаците, е безкрайното желание за живот. Вкопчеността в живота. Това разрежда фокуса ни и пречи на способността да се изпита духовна свобода, която е целта на Йога. Садхана пада[редактиране | edit source] Садхана означава „практика на духовна дисциплина“. Във втора глава авторът описва две форми на йога: Крия йога (йога на техниките) и Ащанга йога, йогата на осемте степени, чиито първи четири отговарят на Хатха йога. Крия йога[редактиране | edit source] Крия йога или йога на действието е практиката на тапас (аскетизъм), на свадхияя (изучаване на свещени писания) и на Ишварапранидхана (преданост към божественото). Комбинираната практика на тези три точки има за ефект намаляването на „държенето“ на петте клеши. Следват различни духовни техники: различаване на нетрайното от трайното или илюзията за реално, унищожаване на чувството за личната важност или на собствената индивидуалност (ахамкара), медитиране, разграничаване на този, който вижда от това, което е виждано. Ащанга йога[редактиране | edit source] Ащанга йога означава осемстепенна йога: Първите пет се наричат външни помощи на Йога (бахиранга садхана) - Яма се отнася до петте въздържания: как да се свързваме с външния свят. - Ахимса: ненасилие, ненанасяне на вреда или рана на други и също на себе. - Сатя: истинност, придържане към истината. - Астея: некрадене, нежелание на нещо, което принадлежи другиму. - Брахмачаря: въздържание от сексуална активност, съхраняване и култивиране на сексуалната енергия. - Апариграха: непритежателност, нетрупане на богатство. - Нияма се отнася до петте съблюдавания: как се отнасяме към себе си, вътрешния свят. - Ишварапранидхана: предаване и служене на Бог. В сутрите се твърди, че отдаденост на Ишвара, представляван от мистичната сричка Ом, може да е най-ефективния метод за постигане на целта на Йога.[9] - Асана: Дисциплина на тялото: пози за поддържане на здраво тяло. Правилните пози са помощ за медитацията, тъй като те контролират тялото и нервната система и предотвратяват създаването на смущения в тях. - Пранаяма: контрол на жизнената енергия чрез дишане. Полезна е за здравето и спомага за концентрация и медитация. - Пратяхара: отдръпване на сетивата от външни обекти. Последните три нива се наричат вътрешни помощи за йога (антаранга садхана) - Дхарана: концентрация на ума върху обект като пламък на свещ, точката на междувеждието или изображение на Бог. - Дхяна: медитация. Несмутим поток на съзнанието върху обекта на медитацията. Актът на медитацията и обектът на медитацията остават отделни. - Самадхи: единение с обекта на медитацията. Медитиращият, актът на медитацията и обектът на медитацията стават едно. Самадхи е два вида: - Сампраджната самадхи – съзнателно самадхи. Умът остава концентриран (екагра) върху обекта на медитация, следователно съзнанието за обекта на медитация остава. Умствени модификации възникват само по отношение на обекта на медитация. - Асампраджаната самадхи – свръхсъзнание. Умът и обектът на медитация стават едно. Съзнанието за обекта на медитация се трансцедентира. Всички умствени модификации се прекратяват (ниродха), макар че латентни впечатления може да останат. Комбинирана едновременна практика на дхарана, дхяна и самадхи се нарича самяма и се счита за инструмент за постигане на различни сили (сиддхи). Тези висши състояния и способности на съзнанието и техниките на йога за тяхното постигане се описват във трета глава, Вибхути пада. Но както е споменато по-горе, сиддхите разсейват и не трябва да се насърчават. Сиддхите са мая, или част от света на космическата илюзия. Целта на самадхи е не да се придобият сиддхи, а да се постигне кайваля. Бележки[редактиране | edit source] - ↑ Yogatattva Upanishad, translated by K. Narayanasvami Aiyar. Now I shall proceed to describe Yoga to you: Yoga is divided into many kinds on account of its actions: (viz.,) Mantra-Yoga, Laya-Yoga, Hatha-Yoga, and Raja-Yoga. - ↑ For an overview of the six orthodox schools, with detail on the grouping of schools, see: Radhakrishnan and Moore, „Contents“, and pp. 453-487. - ↑ For a brief overview of the yoga school of philosophy see: Chatterjee and Datta, p. 43. - ↑ Introduction, p. xi, The Yogasūtras of Patañjali on concentration of mind. By Fernando Tola, Carmen Dragonetti, K. Dad Prithipaul. Motilal Banarsidass, 1987. - ↑ Stiles, 2001, p. x - ↑ Radhakrishnan and Moore, p.454 - ↑ Yoga Sutras 1.12-1.16: Practice and Non-Attachment - ↑ Sadhana Pada – Practice of Yoga - ↑ An outline of the religious literature of India. By John Nicol Farquhar. p. 132. Външни връзки[редактиране | edit source] - Йога сутра на Патанджали, прев. Вероника Верай - Йога сутри на Патанджали, прев. Никола Петров
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 20.1 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 25.1 25.2 26.1 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 30.1 30.2 31.1 32.1 33.1 34.1 34.2 36.1 37.1 38.1 39.1 39.2 39.3 40.1 41.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 48.2 49.1 49.2 50.1 51.1 52.1 53.1 53.2 53.3 54.1 54.2 54.3 55.1 55.2 55.3 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 61.2 61.3 61.4 62.1 62.2 62.3 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 67.2 68.1 68.2 69.1 69.2 70.1 70.2 71.1 72.1 73.1 73.2 74.1 74.2 75.1 75.2 75.3 76.1 77.1 78.1 79.1 79.2 79.3 79.4 79.5 80.1 80.2 80.3 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 85.2 85.3 86.1 86.2 86.3 87.1 87.2 87.3 88.1 88.2 88.3 88.4 89.1 89.2 89.3 89.4 90.1 90.2 90.3 90.4 91.1 91.2 91.3 92.1 92.2 92.3 93.1 94.1 94.2 95.1 96.1 97.1 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 103.1
యోగ శాస్త్రం విషయ సూచిక పతంజలి యోగశాస్త్రం[మార్చు] యోగ శాస్త్రం గురించి మహర్షి పతంజలి ఈ మానవాళికి ఇచ్చిన మహాగ్రంథం. హిందు శాస్త్రాల్లో, సూత్రాల్లో List of sutras ఒక ఆణిముత్యం. క్షుణ్ణంగా యోగ శాస్త్రం గురించి వివరించే యత్నమే ఈ వ్యాస ముఖ్య ఉద్దేసంSutraఅయితే ఇందులో రాజ యోగం ముఖ్యంగా ప్రస్తావింప బదింది Yoga. ఇందుకు కారణం అన్ని యోగ సూత్రాలకు మూలcorpusమయిన సూత్రావళిSutra literature మౌర్యవంశస్తుల కాలంలో వ్రాయబడిందని ఒక అంచనా. Mauryan period. ఆస్తిక వేదాంతంలో orthodox Hindu philosophy, ముక్తిని కోరే ముముక్షువులకు యోగమార్గం (రాజయోగం) అన్నది అనేక మార్గాల్లో ఒక పద్దతి. [1] Though brief, the Yoga Sutras are an enormously influential work on yoga philosophy and practice. Patañjali fills each sutra with his experiential intelligence, stretching it like a thread (sūtra), and weaving it into a garland of pearls of wisdom to flavour and savour by those who love and live in yoga....[2] "The Yoga-sutras acknowledge the Personality of Godhead in an oblique way, but only as a helper whom the advancing yogi can utilize. Isvara-pranidhanad va: "Devotional meditation on God is yet another means of achieving concentration." (Yoga-sutra 1.23) In contrast, Badarayana Vedavyasa's philosophy of Vedanta emphasizes devotional service not only as the primary means to liberation but also as identical with liberation itself. A-prayanat tatrapi hi drstam: "Worship of the Lord continues up to the point of liberation, and indeed goes on in the liberated state also, as the Vedas reveal." (Vedanta-sutra 4.1.12)" Compilation and dating[మార్చు] Radhakrishnan and Moore attribute the text to Patanjali, dating it as 2nd century BCE.[3] Scholars such as S.N. Dasgupta[4], claim this is the same Patanjali who authored the Mahabhasya, a treatise on Sanskrit grammar[5]. Indologist Axel Michaels disagrees that the work was written by Patanjali, characterizing it instead as a collection of fragments and traditions of texts stemming from the second or third century.[6] Gavin Flood cites a wider period of uncertainty for the composition, between 100 BCE and 500 CE.[7] Philosophical roots and influences[మార్చు] The Sutras are built on a foundation of Samkhya philosophy and also exhibit the influence of Upanishadic, Buddhist and Jain thought. Karel Werner writes that "Patanjali's system is unthinkable without Buddhism. As far as its terminology goes there is much in the Yoga Sutras that reminds us of Buddhist formulations from the Pāli Canon and even more so from the Sarvāstivāda Abhidharma and from Sautrāntika."[8] Robert Thurman writes that Patanjali was influenced by the success of the Buddhist monastic system to formulate his own matrix for the version of thought he considered orthodox.[9] The five yamas or the constraints of the Yoga Sutras of Patanjali bear an uncanny resemblance to the five major vows of Jainism, indicating influence of Jainism.[10][11] This mutual influence between the Yoga philosophy and Jainism is admitted by the author Vivian Worthington who writes: "Yoga fully acknowledges its debt to Jainism, and Jainism reciprocates by making the practice of yoga part and parcel of life." [12] Christopher Chappel also notes that three teachings closely associated with Jainism appear in Yoga: the doctrine of karma described as colourful in both traditions (see concept of lesya); the telos of isolation (kevala in Jainism and Kaivalyam in Yoga); and the practice of non-violence (ahimsa). He also notes that the entire list of five yamas (II:30) is identical with the ethical precepts (Mahavratas) taught by Mahavira who predated Patanjali by a few centuries.[13] In the Yoga Sutras, Patanjali prescribes adherence to eight "limbs" or steps (the sum of which constitute "Ashtanga Yoga", the title of the second chapter) to quiet one's mind and achieve kaivalya. The Yoga Sutras form the theoretical and philosophical basis of Raja Yoga, and are considered to be the most organized and complete definition of that discipline. The division into the Eight Limbs (Sanskrit Ashtanga) of Yoga is reminiscent of Buddha's Noble Eightfold Path; inclusion of Brahmaviharas (Yoga Sutra 1:33) also shows Buddhism's influence on parts of the Sutras.[14] The samadhi techniques are identical to the jhanas found in the Pali Canon. In Vyasa's commentary to the Yogasutras, (Yogabhashya) and Vacaspati Misra's subcommentary it is openly admitted that the samadhi techniques are directly borrowed from the Buddhists (Jhana) with just the inclusion of the mystical and divine interpretations of mental absorption.[15] The Sutras not only provide yoga with a thorough and consistent philosophical basis, they also clarify many important esoteric concepts which are common to all traditions of Indian thought, such as karma. Usage[మార్చు] Although Patanjali's work does not cover the many types of Yogic practices that have become prevalent, its succinct form and availability caused it to be pressed into service by a variety of schools of Yogic thought.[16] The Sutras, with commentaries, have been published by a number of successful teachers of Yoga, as well as by academicians seeking to clarify issues of textual variation. There are also other versions from a variety of sources available on the Internet. The many versions display a wide variation, particularly in translation. The text has not been submitted in its entirety to any rigorous textual analysis, and the contextual meaning of many of the Sanskrit words and phrases remains a matter of some dispute.[17] Text[మార్చు] Patanjali divided his Yoga Sutras into 4 chapters or books (Sanskrit pada), containing in all 196 aphorisms, divided as follows: - Samadhi Pada (51 sutras) - Samadhi refers to a blissful state where the yogi is absorbed into the One. The author describes yoga and then the nature and the means to attaining samādhi. This chapter contains the famous definitional verse: "Yogaś citta-vritti-nirodhaḥ" ("Yoga is the restraint of mental modifications"[18]). - Sadhana Pada (55 sutras) - Sadhana is the Sanskrit word for "practice" or "discipline". Here the author outlines two forms of Yoga: Kriya Yoga (Action Yoga) and Ashtanga Yoga (Eightfold or Eightlimbed Yoga). - Kriya yoga, sometimes called Karma Yoga, is also expounded in Chapter 3 of the Bhagavad Gita, where Arjuna is encouraged by Krishna to act without attachment to the results or fruit of action and activity. It is the yoga of selfless action and service. - Ashtanga Yoga describes the eight limbs that together constitute Raja Yoga. - Vibhuti Pada (56 sutras) - Vibhuti is the Sanskrit word for "power" or "manifestation". 'Supra-normal powers' (Sanskrit: siddhi) are acquired by the practice of yoga. The temptation of these powers should be avoided and the attention should be fixed only on liberation. - Kaivalya Pada (34 sutras) - Kaivalya literally means "isolation", but as used in the Sutras stands for emancipation, liberation and used interchangeably with moksha (liberation), which is the goal of Yoga. The Kaivalya Pada describes the nature of liberation and the reality of the transcendental self. The eight limbs (ashtanga) of Raja Yoga[మార్చు] The eight "limbs" or steps prescribed in the second pada of the Yoga Sutras are: Yama, Niyama, Asana, Pranayama, Pratyahara, Dharana, Dhyana and Samadhi. Ashtanga yoga consists of the following steps: The first five are called external aids to Yoga (bahiranga sadhana) - Yama refers to the five abstentions. These are the same as the five vows of Jainism. - Ahimsa: non-violence, inflicting no injury or harm to others or even to one's ownself, it goes as far as nonviolence in thought, word and deed. - Satya: truth in word & thought. - Asteya: non-covetousness, to the extent that one should not even desire something that is not his own. - Brahmacharya: abstain from sexual intercourse; celibacy in case of unmarried people and monogamy in case of married people. Even this to the extent that one should not possess any sexual thoughts towards any other man or woman except one's own spouse. It's common to associate Brahmacharya with celibacy. - Aparigraha: non-possessiveness - Niyama refers to the five observances - Shaucha: cleanliness of body & mind. - Santosha: satisfaction; satisfied with what one has. - Tapas: austerity and associated observances for body discipline & thereby mental control. - Svadhyaya: study of the Vedic scriptures to know about God and the soul, which leads to introspection on a greater awakening to the soul and God within, - Ishvarapranidhana: surrender to (or worship of) God. - Asana: Discipline of the body: rules and postures to keep it disease-free and for preserving vital energy. Correct postures are a physical aid to meditation, for they control the limbs and nervous system and prevent them from producing disturbances. - Pranayama: control of breath. Beneficial to health, steadies the body and is highly conducive to the concentration of the mind. - Pratyahara: withdrawal of senses from their external objects. The last three levels are called internal aids to Yoga (antaranga sadhana) - Dharana: concentration of the citta upon a physical object, such as a flame of a lamp, the mid point of the eyebrows, or the image of a deity. - Dhyana: steadfast meditation. Undisturbed flow of thought around the object of meditation (pratyayaikatanata). The act of meditation and the object of meditation remain distinct and separate. - Samadhi: oneness with the object of meditation. There is no distinction between act of meditation and the object of meditation. Samadhi is of two kinds: - Samprajnata Samadhi conscious samadhi. The mind remains concentrated (ekagra) on the object of meditation, therefore the consciousness of the object of meditation persists. Mental modifications arise only in respect of this object of meditation. This state is of four kinds: - Savitarka: the Citta is concentrated upon a gross object of meditation such as a flame of a lamp, the tip of the nose, or the image of a deity. - Savichara: the Citta is concentrated upon a subtle object of meditation , such as the tanmatras - Sananda: the Citta is concentrated upon a still subtler object of meditation, like the senses. - Sasmita: the Citta is concentrated upon the ego-substance with which the self is generally identified. - Asamprajnata Samadhi supraconscious. The citta and the object of meditation are fused together. The consciousness of the object of meditation is transcended. All mental modifications are checked (niruddha), although latent impressions may continue. - Samprajnata Samadhi conscious samadhi. The mind remains concentrated (ekagra) on the object of meditation, therefore the consciousness of the object of meditation persists. Mental modifications arise only in respect of this object of meditation. Combined simultaneous practice of Dhāraṇā, Dhyāna & Samādhi is referred to as Samyama and is considered a tool of achieving various perfections, or Siddhis. See also[మార్చు] Notes[మార్చు] - ↑ For a brief overview of the Yoga school of philosophy see: Chatterjee and Datta, p. 43. Light on the Yoga Sūtras of Patañjali. Hammersmith, London, UK: Thorsons. - ↑ For attribution to Patanjali and dating of 2nd c. BCE see: Radhakrishnan and Moore, p. 453. - ↑ Dasgupta, Surendranath. Yoga-As Philosophy and Religion Port Washington: Kennikat Press, 1924 - ↑ For the philosophical nature of Sanskrit grammarian thought see: Lata, Bidyut (editor); Panini to Patanjali: A Grammatical March. New Delhi, 2004. - ↑ For the Yoga Sutras as a collection dating to second or third century, see: Michaels, p. 267. - ↑ For dating between 100 BCE and 500 CE see: Flood (1996), page 96. - ↑ Karel Werner, The Yogi and the Mystic. Routledge 1994, page 27. - ↑ Robert Thurman, "The Central Philosophy of Tibet. Princeton University Press, 1984, page 34. - ↑ Zydenbos, Robert. Jainism Today and Its Future. München: Manya Verlag, (2006) p.66 - ↑ A History of Yoga By Vivian Worthington (1982) Routledge ISBN 071009258X p. 29 - ↑ Vivian Worthington (1982) p. 35 - ↑ Christopher Chapple (2008) Yoga and the Luminous: Patanjali's Spiritual Path to Freedom New York: SUNY Press, ISBN 0978-0-7914-7475-4 p. 110 - ↑ For works on the Buddhist influence on the Yoga Sutras: Eliade, M. Le Yoga, Immortalité et Liberté, Payot, 1954. and Miller Stoler, Barbara. Yoga Discipline of Freedom. The Yoga Sutra attributed to Patanjali. Berkeley: University of California Press, 1995 - ↑ David, John (1914). The Yoga System of Patanjali with commentary Yogabhashya attributed to Veda Vyasa and Tattva Vaicharadi by Vacaspati Misra. Harvard University Press. - ↑ For an overview of the scope of earlier commentaries: Complete Commentary by Sankara on the Yoga Sutras ISBN 0-7103-0277-0 - ↑ Christopher Key Chapple; Reading Patanjali without Vyasa: A Critique of Four Yoga Sutra Passages, Journal of the American Academy of Religion, Vol. - ↑ Radhakrishnan and Moore, p.454 మూలాలు[మార్చు] - Chatterjee, Satischandra; Datta, Dhirendramohan (1984). An Introduction to Indian Philosophy (Eighth Reprint ed.). Calcutta: University of Calcutta. - Flood, Gavin (1996). An Introduction to Hinduism. Cambridge: Cambridge University Press. - Michaels, Axel (2004). Hinduism: Past and Present. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. - Müeller, Max (1899). Six Systems of Indian Philosophy; Samkhya and Yoga, Naya and Vaiseshika. Calcutta: Susil Gupta (India) Ltd. Reprint edition; Originally published under the title of The Six Systems of Indian Philosophy. - Patanjali. (Feuerstein, G. trans). The Yoga-Sutra of Patañjali: A New Translation and Commentary. Inner Traditions. - Radhakrishnan, S.; Moore, C. A. (1957). A Source Book in Indian Philosophy. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. Princeton paperback 12th printing, 1989. - Tubb, Gary A.; Boose, Emery R. (2006). Scholastic Sanskrit: A Manual for Students. New York, New York: Columbia University Press (published 2007). - Sharma, Chandradhar (1987). An Critical Survey of Indian Philosophy. Delhi: Motilal Banarsidass. Further reading[మార్చు] Light on the Yoga Sūtras of Patañjali. Hammersmith, London, UK: Thorsons. - Master E.K., The Yoga of Patanjali Kulapathi Book Trust ISBN 81-85943-05-2 External links[మార్చు] - Yoga system of Patanjali (including commentaries Yoga-bhāshya by Vyasa and, Tattva-vāicāradī by Vāchaspati-Miçra), translated by James Haughton Woods, at books.google.com - The Yoga Aphorisms of Patañjali (including commentary by Bhoja Raja), translated by Rajendralala Mitra, at books.google.com - Patanjali - Yoga-Sutra: A word by word translation with gramma and comment - The Yoga Sutras of Patanjali, translation by BonGiovanni, at sacred-texts.com - The Yoga Sutras of Patanjali: the Book of the Spiritual Man by Patañjali, an interpretation by Charles Johnston, at Project Gutenberg - Yoga sutra and related yoga texts, at sanskritdocuments.org - Audio lectures on Yoga Sutras, by Swami Harshananda, at archive.org