http___en.wikipedia.org_wiki_Intercalary_day.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 14.2 14.3 14.4 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 17.2 17.3 18.1 19.1 19.2 20.1 21.1 21.2 21.3 22.1 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 24.5 25.1 26.1 26.2 26.3 27.1 28.1 29.1 30.1 30.2 30.3 30.4 31.1 32.1 33.1 33.2 33.3 34.1 34.2 34.3 34.4 34.5 35.1 35.2 35.3 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 40.2 41.1 41.2 41.3 41.4 41.5 41.6 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1
Календар Календарът (от латински: calendae, наименование на първия ден от всеки месец) е система за организиране на дните с обществена, религиозна или административна цел. Това става чрез именуване на периоди от време, например дни, седмици, месеци, години. Означението на всеки ден в рамките на календара се нарича дата. Датите обикновено се базират на циклите в движението на астрономически обекти, като Слънцето или Луната. Календарът може също така да бъде приспособление (често от хартия), което описва календарната система (например настолен календар). Терминът се използва и в значение на последователност от планирани събития (например културен календар). [редактиране] Календарни системи Най-често използваните календари са лунни, слънчеви, лунно-слънчеви, планетарни и условни. Лунните календари се ръководят от движението на луната (лунните фази) (например Ислямският календар). Слънчевите календари се базират на субективното възприемане на сезонните промени, пораждани от движението на Слънцето (например Персийският календар). Лунно-слънчевите календари се ръководят от движението на Луната и на Слънцето (например Еврейският календар); Планетарен календар е фиксиран период от време, базиран на броя на видимите небесни обекти (например седмицата); Условните календари не се ръководят нито от Луната, нито от Слънцето (например Юлианският ден, използван от астрономите). Съществуват календари, които се ръководят от движението на Венера (например някои от древните египетски календари). Това е типично основно при цивилизациите в близост до екватора. [редактиране] Слънчеви календари [редактиране] Дни, използвани от слънчевите календари При слънчевите календари датата отговаря на слънчевия ден. Денят може да се състои от периода между изгрев и залез слънце, последван от нощта, или може да представлява времето между повтарящи се събития, например два залеза. Дължината може да се променя малко през годината или може да се използва среден слънчев ден. Други типове календари също могат да използват слънчевия ден. [редактиране] Юлиански и Григориански календар Юлианският календар е въведен от римския диктатор Юлий Цезар през 46 г. пр.н.е. При него месеците са по-дълги от лунния цикъл и затова той не е удобен за следене на лунните фази, за сметка на това много точно показва сезоните. Обикновените години имат 365 дена, а всяка четвърта година е високосна, което означава, че има 366 дни. Така продължителността на средната година е 365,25 дни. За съжаление земната тропическа година (времето, нужно за пълна обиколка на Земята около Слънцето) продължава малко по-малко от 365,25 дни (приблизително 365,242 дни) и така с течение на времето календарът постепенно се разминавал със сезоните. Поради тази причина през 1582 папа Григорий въвежда т. нар. Григориански календар, който през следващите столетия е приет за официален в повечето държави. [редактиране] Бъдещи реформи От тогава насам са направени многобройни предложения за реформа на календара (например Световен календар и Вечен календар). През 50-те години на 20-ти век в ООН се обсъжда въвеждането на реформиран календар, но тези идеи губят популярността си. [редактиране] Лунни календари При лунните календари дните се определят от фазата на Луната. Тъй като дължината на лунния месец е приблизително 29,5 дни наброява , изцяло лунните календари бързо се разминават със сезоните. За сметка на това те отразяват точно някои други природни феномени, като например приливите и отливите. Лунно-слънчевите календари се базират на лунни календари, като през няколко години се добавя 13-ти месец и по този начин се постига точност при отразяването на сезоните. [редактиране] Фискални календари Фискалните календари се използват основно в счетоводните и финансови среди. При тях всеки месец съдържа определен брой седмици и улеснява сравнението по месеци и по години. Пример за такъв календар е календарът 5/4/4, при който януари има 5 седмици, февруари има 4, март има 4 и т.н. Обикновено отчетните календари се нуждаят от 53-та седмица на всяка 5-та или 6-та година, която обикновено се прибавя към декември. Съществува международен стандарт, според който за първа седмица (от понеделник до неделя) винаги се приема седмицата, която съдържа 4 януари според Григорианския календар. [редактиране] Подразделения Почти всички календари групират последователните дни в „месеци“ и „години“. В слънчевите календари годините продължават приблизително толкова, колкото тропическите години, при лунните месецът отразява лунния цикъл. Тъй като при повечето календари броят на дните в годината не е цяло число, годината не може да се раздели на точен брой месеци и се появяват разминавания, които могат да се коригират с добавянето на допълнителен ден на всеки няколко години. Различните култури използват и други подразделения, като например седмиците, и по този начин се улеснява планирането на събития, които не съвпадат с годините и месеците. [редактиране] Други типове календари [редактиране] Пълни и непълни календари Календарите биват пълни и непълни. При пълните календари всички дни са обозначени, при непълните има необозначени дни. Пример за непълен календар е ранният римски календар, според който има 10 месеца (от март до декември), а дните на зимните месеци били обозначавани с общото наименование „зима“. Григорианският календар е пълен. [редактиране] Прагматични, теоретични и смесени календари Календарите биват разделяни и на прагматични, теоретични и смесени. Прагматичните календари се базират на наблюдения. Такъв календар е Ислямският. Предимството на тези календари е, че те са вечно точни, но при тях трудно се изчислява кога ще се падне дадена дата. Теоретичните календари се базират на строги правила. Такъв календар е Еврейският. При тях лесно се изчислява датата, но за сметка на това те не са точни. Дори да са направени много прецизно, най-късно след няколко хиляди години престават да са такива. След това правилата трябва да бъдат променени, като така той се превръща в смесен календар. Смесените календари са комбинация между прагматичен и теоретичен календар. Обикновено това са теоретични календари, които, след като се открие неточността им, се изменят прагматично. Такава е например замяната на Юлианския с Григорианския календар. И така Григорианският календар се категоризира като пълен, слънчев и смесен. [редактиране] Календарите днес Най-широко разпространеният календар е Григорианският, използван в почти всички страни. В Израел официалният календар на правителството е Еврейският, но в ежедневието Григорианският календар е по-разпространен. Ислямският календар се използва от всички мюсюлмани за религиозни цели, но в повечето мюсюлмански страни официален е Григорианският. Само в Саудитска Арабия, Кувейт и Йемен ислямският календар е официален. В Иран от 1925 г. се използва Персийският календар. Това е слънчев календар, който използва за първа година 622 г. сл. (както при Ислямския). Първите 6 месеца в този календар имат 31 дни, следващите 5 месеца имат 30 дни, а последният има 29 или 30 дни. Съвременният персийски календар използва сложна система за определянето на високосната година, която в повечето случаи се пада на всеки 4 години, но понякога е на 5 години, и така той е много по-точен от Григорианския календар – ако дължината на тропическата година остане постоянна, неточност от 1 ден ще има след повече от 2 милиона години (при Григорианския календар след около 3000 години). Този календар е приет за официален в Афганистан през 1957 г. В България Григорианският календар заменя Юлианския през 1916 г. [редактиране] Списък на календари - Бахайски календар - Прабългарски календар - Григориански календар - Еврейски календар - Египетски календар - Индийски граждански календар - Ислямски календар - Календар на град Кюстендил - Календар съгласно ISO-8601 - Календар на маите - Китайски календар - Персийски календар - Прабългарски календар - Римски календар - Славянски календар - Фискален календар - Френски революционен календар - Юлиански календар - Японски календар
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 13.1 13.2 14.1 15.1 16.1 16.2 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 36.2 36.3 37.1
Intercalation (timekeeping) Intercalation is the insertion of a leap day, week or month into some calendar years to make the calendar follow the seasons or moon phases. Lunisolar calendars may require intercalations of both days and months. Contents Solar calendars[edit] The solar or tropical year does not have a whole number of days (it is about 365.24 days), but a calendar year must have a whole number of days. The most common way to reconcile the two is to vary the number of days in the calendar year. In solar calendars, this is done by adding to a common year of 365 days, an extra day ("leap day" or "intercalary day") about every four years, causing a leap year to have 366 days (Julian, Gregorian and Indian national calendars). The Decree of Canopus, which was issued by the pharaoh Ptolemy III, Euergetes of Ancient Egypt in 239 BC, decreed a solar leap day system; an Egyptian leap year was not adopted until 25 BC, when the Roman Emperor Augustus successfully instituted a reformed Alexandrian calendar. In the Julian calendar, as well as in the Gregorian calendar, which improved upon it, intercalation is done by adding an extra day to February in each leap year. In the Julian calendar this was done every four years. In the Gregorian, years divisible by 100 but not 400, were exempted in order to improve accuracy. Thus, 2000 was a leap year; 1700, 1800, and 1900 were not. Epagomenal[1] days are days within a solar calendar that are outside any regular month. Usually five epagomenal days are included within every year (Egyptian, Coptic, Ethiopian, Maya Haab and French Republican calendars), but a sixth epagomenal day is intercalated every four years in some (Coptic, Ethiopian and French Republican calendars). The Bahá'í calendar, prior to 2015 AD, included four epagomenal days, with a fifth intercalary day matching the pattern of intercalation in the Gregorian calendar. Starting in 2015 (172 B.E.), four or five days are set to ensure that the following year will start on the day of the vernal equinox. Lunisolar calendars[edit] The solar year does not have a whole number of lunar months (it is about 12.37 lunations), so a lunisolar calendar must have a variable number of months in a year. Regular years have 12 months, but embolismic years insert a 13th "intercalary" or "embolismic" month every second or third year (see blue moon). Whether to insert an intercalary month in a given year may be determined using regular cycles such as the 19-year Metonic cycle (Hebrew calendar and in the determination of Easter) or using calculations of lunar phases (Hindu lunisolar and Chinese calendars). The Buddhist calendar adds both an intercalary day and month on a usually regular cycle. Islamic calendars[edit] The tabular Islamic calendar usually has 12 lunar months that alternate between 30 and 29 days every year, but an intercalary day is added to the last month of the year 11 times within a 30-year cycle. Some historians also linked the pre-Islamic practice of Nasi' to intercalation. The Hijri-Shamsi calendar is based on solar calculations and is similar to the Gregorian calendar in its structure, and hence the intercalation, with the exception that the calendar starts with Hijra.[2] Leap seconds[edit] The International Earth Rotation and Reference Systems Service can insert or remove leap seconds from the last day of any month (June and December are preferred). These are sometimes described as intercalary.[3] Other uses[edit] ISO 8601 includes a specification for a 52-week year. Any year that has 53 Thursdays has 53 weeks; this extra week may be regarded as intercalary. See also[edit] - Bahá'í calendar and Ayyám-i-Há - Celtic calendar - Chinese calendar - Coptic calendar - Egyptian calendar - Hebrew calendar - Hindu calendar - Islamic calendar - Iranian calendar - Thai lunar calendar - Bengali calendar - Ethiopian calendar - Igbo calendar - The World Calendar References[edit] - ^ From ἐπaYόuevoς, epagomenos (present participle passive of ἐπάYeιv, epagein "to bring in") + -al - ^ "Hijri-Shamsi Calendar". Al Islam. Retrieved June 14, 2014. - ^ leap second by Merriam-Webster OnLine