http___en.wikipedia.org_wiki_Civil_calendar_3.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 21.1 21.2 21.3 21.4 22.1 23.1 23.2 23.3 23.4 24.1 24.2 24.3 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 30.1 31.1 31.2 31.3 31.4 31.5 32.1 33.1 33.2 33.3 34.1 35.1 36.1 37.1 37.2 37.3 37.4 38.1 39.1 40.1 40.2 40.3 41.1 41.2 41.3 41.4 41.5 42.1 42.2 42.3 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 47.2 48.1 48.2 48.3 48.4 48.5 48.6 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1
Календар Календарът (от латински: calendae, наименование на първия ден от всеки месец) е система за организиране на дните с обществена, религиозна или административна цел. Това става чрез именуване на периоди от време, например дни, седмици, месеци, години. Означението на всеки ден в рамките на календара се нарича дата. Датите обикновено се базират на циклите в движението на астрономически обекти, като Слънцето или Луната. Календарът може също така да бъде приспособление (често от хартия), което описва календарната система (например настолен календар). Терминът се използва и в значение на последователност от планирани събития (например културен календар). Съдържание - 1 Календарни системи - 2 Подразделения - 3 Други типове календари - 4 Календарите днес - 5 Списък на календари - 6 Вижте също Календарни системи[редактиране | редактиране на кода] Най-често използваните календари са лунни, слънчеви, лунно-слънчеви, планетарни и условни. Лунните календари се ръководят от движението на луната (лунните фази) (например Ислямският календар). Слънчевите календари се базират на субективното възприемане на сезонните промени, пораждани от движението на Слънцето (например Иранският календар). Лунно-слънчевите календари се ръководят от движението на Луната и на Слънцето (например Еврейският календар); Планетарен календар е фиксиран период от време, базиран на броя на видимите небесни обекти (например седмицата); Условните календари не се ръководят нито от Луната, нито от Слънцето (например Юлианският ден, използван от астрономите). Съществуват календари, които се ръководят от движението на Венера (например някои от древните египетски календари). Това е типично основно при цивилизациите в близост до екватора. Слънчеви календари[редактиране | редактиране на кода] Дни, използвани от слънчевите календари[редактиране | редактиране на кода] При слънчевите календари датата отговаря на слънчевия ден. Денят може да се състои от периода между изгрев и залез слънце, последван от нощта, или може да представлява времето между повтарящи се събития, например два залеза. Дължината може да се променя малко през годината или може да се използва среден слънчев ден. Други типове календари също могат да използват слънчевия ден. Юлиански и Григориански календар[редактиране | редактиране на кода] Юлианският календар е въведен от римския диктатор Юлий Цезар през 46 г. пр.н.е. При него месеците са по-дълги от лунния цикъл и затова той не е удобен за следене на лунните фази, за сметка на това много точно показва сезоните. Обикновените години имат 365 дена, а всяка четвърта година е високосна, което означава, че има 366 дни. Така продължителността на средната година е 365,25 дни. За съжаление земната тропическа година (времето, нужно за пълна обиколка на Земята около Слънцето) продължава малко по-малко от 365,25 дни (приблизително 365,242 дни) и така с течение на времето календарът постепенно се разминавал със сезоните. Поради тази причина през 1582 папа Григорий въвежда т. нар. Григориански календар, който през следващите столетия е приет за официален в повечето държави. Бъдещи реформи[редактиране | редактиране на кода] От тогава насам са направени многобройни предложения за реформа на календара (например Световен календар и Вечен календар). През 50-те години на 20-ти век в ООН се обсъжда въвеждането на реформиран календар, но тези идеи губят популярността си. Лунни календари[редактиране | редактиране на кода] При лунните календари дните се определят от фазата на Луната. Тъй като дължината на лунния месец е приблизително 29,5 дни наброява , изцяло лунните календари бързо се разминават със сезоните. За сметка на това те отразяват точно някои други природни феномени, като например приливите и отливите. Лунно-слънчевите календари се базират на лунни календари, като през няколко години се добавя 13-ти месец и по този начин се постига точност при отразяването на сезоните. Фискални календари[редактиране | редактиране на кода] Фискалните календари се използват основно в счетоводните и финансови среди. При тях всеки месец съдържа определен брой седмици и улеснява сравнението по месеци и по години. Пример за такъв календар е календарът 5/4/4, при който януари има 5 седмици, февруари има 4, март има 4 и т.н. Обикновено отчетните календари се нуждаят от 53-та седмица на всяка 5-та или 6-та година, която обикновено се прибавя към декември. Съществува международен стандарт, според който за първа седмица (от понеделник до неделя) винаги се приема седмицата, която съдържа 4 януари според Григорианския календар. Подразделения[редактиране | редактиране на кода] Почти всички календари групират последователните дни в „месеци“ и „години“. В слънчевите календари годините продължават приблизително толкова, колкото тропическите години, при лунните месецът отразява лунния цикъл. Тъй като при повечето календари броят на дните в годината не е цяло число, годината не може да се раздели на точен брой месеци и се появяват разминавания, които могат да се коригират с добавянето на допълнителен ден на всеки няколко години. Различните култури използват и други подразделения, като например седмиците, и по този начин се улеснява планирането на събития, които не съвпадат с годините и месеците. Други типове календари[редактиране | редактиране на кода] Пълни и непълни календари[редактиране | редактиране на кода] Календарите биват пълни и непълни. При пълните календари всички дни са обозначени, при непълните има необозначени дни. Пример за непълен календар е ранният римски календар, според който има 10 месеца (от март до декември), а дните на зимните месеци били обозначавани с общото наименование „зима“. Григорианският календар е пълен. Прагматични, теоретични и смесени календари[редактиране | редактиране на кода] Календарите биват разделяни и на прагматични, теоретични и смесени. Прагматичните календари се базират на наблюдения. Такъв календар е Ислямският. Предимството на тези календари е, че те са вечно точни, но при тях трудно се изчислява кога ще се падне дадена дата. Теоретичните календари се базират на строги правила. Такъв календар е Еврейският. При тях лесно се изчислява датата, но за сметка на това те не са точни. Дори да са направени много прецизно, най-късно след няколко хиляди години престават да са такива. След това правилата трябва да бъдат променени, като така той се превръща в смесен календар. Смесените календари са комбинация между прагматичен и теоретичен календар. Обикновено това са теоретични календари, които, след като се открие неточността им, се изменят прагматично. Такава е например замяната на Юлианския с Григорианския календар. И така Григорианският календар се категоризира като пълен, слънчев и смесен. Календарите днес[редактиране | редактиране на кода] Най-широко разпространеният календар е Григорианският, използван в почти всички страни. В Израел официалният календар на правителството е Еврейският, но в ежедневието Григорианският календар е по-разпространен. Ислямският календар се използва от всички мюсюлмани за религиозни цели, но в повечето мюсюлмански страни официален е Григорианският. Само в Саудитска Арабия, Кувейт и Йемен ислямският календар е официален. В Иран от 1925 г. се използва иранският календар. Това е слънчев календар, който използва за първа година 622 г. сл. (както при Ислямския). Първите 6 месеца в този календар имат 31 дни, следващите 5 месеца имат 30 дни, а последният има 29 или 30 дни. Съвременният ирански календар използва сложна система за определянето на високосната година, която в повечето случаи се пада на всеки 4 години, но понякога е на 5 години, и така той е много по-точен от Григорианския календар – ако дължината на тропическата година остане постоянна, неточност от 1 ден ще има след повече от 2 милиона години (при Григорианския календар след около 3000 години). Този календар е приет за официален в Афганистан през 1957 г. В България Григорианският календар заменя Юлианския през 1916 г. Списък на календари[редактиране | редактиране на кода] - Бахайски календар - Прабългарски календар - Григориански календар - Еврейски календар - Египетски календар - Индийски граждански календар - Ислямски календар - Календар на град Кюстендил - Календар съгласно ISO-8601 - Календар на маите - Китайски календар - Ирански календар - Прабългарски календар - Римски календар - Славянски календар - Фискален календар - Френски революционен календар - Юлиански календар - Японски календар - 19 век
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1
Civil calendar In any country, the civil calendar is the calendar, or possibly one of several calendars, used within that country for civil, official or administrative purposes. The civil calendar is almost always used for general purposes by people and private organizations. The most widespread civil calendar and de facto international standard is the Gregorian calendar. Though that calendar is associated with the Catholic Church and the papacy, it has been adopted, as a matter of convenience, by many secular and non-Christian countries although some countries use other calendars. Commonly, another calendar, or more than one, is used alongside the civil calendar. For example, Christian Churches have their own calendars, which they use to compute the dates for their own festivals, though most of these dates are then expressed relative to the civil calendar. In Christian terminology these festivals are called movable feasts. Very few Christian festivals are fixed in relation to the civil calendar, the most notable one being Christmas. The same applies to Jews, Muslims, and Hindus, who have their own calendars for religious purposes, and have dates for festivals that are fixed in their own calendars but change in the civil calendar dates. Civil calendars worldwide[edit] Most countries in the world use the Gregorian calendar as their sole civil calendar. Countries which do not use the Gregorian calendar are Saudi Arabia, which uses the Islamic calendar for all purposes, Ethiopia (Ethiopian calendar) and Iran and Afghanistan, which use the Persian calendar. Some countries use other calendars alongside the Gregorian calendar: Bangladesh (Bangla calendar), India (Indian national calendar) and Israel (Hebrew calendar). In Israel, the Gregorian calendar is called the "civil calendar" and "Gregorian calendar." Other countries use modified versions of the Gregorian calendar: Taiwan (Minguo calendar), Thailand (Thai solar calendar), North Korea (North Korean Calendar) and Japan (Japanese calendar).