http___en.wikipedia.org_wiki_Krashovani_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 11.1 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 14.1 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 15.6 15.7 15.8 16.1 16.2 16.3 17.1 18.1 19.1 20.1 20.2 21.1 22.1 23.1 23.2 24.1 25.1 26.1
Карашовени Крашованите (на хърватски: Krašovani, Крашовани, Karašovani, Krašovanje, Karaševci или Koroševci; румънски: Caraşoveni, Cârşoveni, Cotcoreţi или Cocoşi) са етнографска група, населяваща главно общините Карашова и Лупак, както и околностите на окръг Караш-Северин, намиращ се в румънската част на историческата област Банат. Предполага се, че приблизителният им брой е към 5 000 души, като само около 207 се самоопределят като крашовани на национално ниво.[1] Съдържание Местонахождение и население[редактиране | edit source] В Румъния, където живеят крашованите, има 2 общини, в които те сформират мнозинство. Това са общините в окръг Караш-Северин: Карашова и Лупак. Според преброяването на населението в Румъния през 2002 г. 84.60% от жителите на община Карашова са посочили, че са хървати, 4.47% цигани, 4.41% румънци и 4.96% друга етническа група (най-вероятно крашовани). В общината живее и един българин.[2] В община Лупак като хървати са се определили 93.38%, а като румънци 5.32%.[3] 79.75% от жителите на Карашова и 93.45% от жителите на Лупак са посочили като майчин език - хърватския. Произход[редактиране | edit source] Първоначално в района на Банат са съществували славянски селища още преди идването на крашованите. Предците на днешните крашовани пристигат в областта от три различни области. Най-мащабната група били българи, които населявали района на река Тимок и изповядвали православието. Друга група, наречени турополци, идват от провинция Турополе, днешна Хърватия. Поради дългото влияние от страна на българите, които говорели на Торлашки диалект, турополците изгубили своя говор, считан за кайкавски. Останалата част, за която се предполага, че са хървати, идват от босненската провинция Сребрена. Турополците, хърватите и почти всички останали етнически групи в Банат изповядвали католицизма. Поради това българите постепенно приели Римокатолицизма. В резултат на всичко това, тези три групи сформирали отделна етническа група, известна като крашовани. История[редактиране | edit source] По времето на Австрийската империя крашованите в Банат са били около 10 000 души. През 1896 година в Австро-Унгария се извършва преброяване на населението, според което около 7 500 от жителите на империята са били крашовани. Техният брой намалява до 2775 при преброяването през 1992 г.[4] След падането на режима на Чаушеску, правителството на Румъния дава специален малцинствен статус и привилегии на сърбите в страната. По този начин през 1989 година е създаден "Демократичният съюз на сърбите и крашованите в Румъния" (на румънски: Uniunea Democratică a Sârbilor si Caraşovenilor din România). Българи или сърби[редактиране | edit source] Според много световни и български учени, като Г. Гибрус, М Младенов, К. Телбизов и Т. Балкански, предшествениците на днешните крашовани са били българи. От друга страна водещи сръбски лингвисти считат, че те са сърби. Спорът между двете страни винаги е съществувал. Главна причина за това е езикът, на който говорят крашованите. Крашованите говорят на торлашки диалект, за който също се спори дали е български или сръбски народен говор. Крашованите идват от района на река Тимок след 1370 г. Откакто е създадена Втората българска държава, до падането ѝ под турско робство, Тимошко винаги е било част от нея, като тогава областта е била населена почти само от българи. Това дава основателна причина на много историци и лингвисти да смятат, че предците на днешните крашовани са били българи, а не сърби, както твърдят много сръбски учени. Теории за произхода на карашовените[редактиране | edit source] Съществуват общо 6 теории за произхода на карашовените, т.е. че те са: Език[редактиране | edit source] Езикът на днешните крашовани е нехарактерен за езиците, които се използват в Банат. За разлика от сърбите в областта, които говорят на екавския вариант на щокавския диалект, крашованите говорят на поддиалект на торлашкото наречие, който е много близък до българските говори в Западните покрайнини и Белоградчишко-трънския край, считани също за поддиалекти на торлашкия. Вижте още[редактиране | edit source] Източници[редактиране | edit source] - ↑ ((ro)) Recensământ 2002. Rezultate: Populaţia după etnie la recensământul din 2002, посетен на 31.07.2008 г. - ↑ ((ro))Статистика на населението на община Карашова, посетен на 31.07.2008 г. - ↑ ((ro))Статистика на населението на община Лупак, посетен на 31.07.2008 г. - ↑ ((ro))Spaţiul istoric şi etnic românesc, Vol.I, Editura Militară, Bucharest, 1992
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 11.1 11.2 11.3 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 14.6 15.1 15.2 16.1 17.1 17.2 17.3 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 28.2 29.1 29.2 29.3 30.1 30.2 30.3 31.1 32.1 33.1
Krashovani The Krashovani or Carașoveni (Romanian: Carașoveni, Cârșoveni, Cotcoreți or Cocoși, Serbo-Croatian: Krašovani, Karašovani or Krašovanje, Karaševci and Koroševci, Karaševski Hrvati; Bulgarian: KpaшoBeHи, transliterated: Krashoveni; also known in English as Krashovans) are a South Slavic people indigenous to Carașova and other nearby locations in Caraș-Severin County within the Romanian Banat. At the 2002 census, only 207 persons declared Krashovani ethnicity with most of the remaining 5,000 of the community opting for Croatian identity.[1] As such, the Krashovans form a significant part of the overall Romanian-Croat population. Contents Geography[edit] Carașoveni form a majority in two communes of Caraș-Severin County: Caraşova and Lupac. According to the 2002 census in Romania, the population of the Carașova commune comprised 84.60% Croats, 4.96% others (presumably Carașoveni), 4.47% Roma, 4.41% Romanians, etc.[2] The population of Lupac commune comprises 93.38% Croats, 5.32% Romanians, etc.[3] 79.75% of the population of Carașova municipality and 93.45% of the population of Lupac municipality declared Croatian as their mother tongue in the 2002 census. Origin and history[edit] Original Slavic settlements had existed in these regions before the Carașova migration. Carașoveni themselves are mostly descendants of the specific inhabitants of what is today eastern Serbia or western Bulgaria, namely the region around the Caras-Severin. Some of the Carașoveni allegedly originate from Turopolje region of present-day Croatia (they are being referred as Turopoljci). Because of the long-time influence of other Carașoveni, who speak the variant Torlakian dialect, the supposed original (Kajkavian) dialect of this group also became Torlakian. Other groups are supposedly Croats from the Franciscan Province of Bosna Srebrena. The Carașoveni are also considered Bulgarians by some scientists from the first half of the 20th century (such as G. Cibrus, M. Mladenov, K. Telbizov, and T. Balkanski). These claims are partially based on the fact that these and some other scientists consider the entire Torlakian-speaking Slavic population ethnically Bulgarian, just as others consider it ethnically Serbian. The question of whether the Torlakian dialect belongs to the eastern or western branches of South Slavic languages is disputed, and it is often classified as a transitional dialect between the two. In Austria-Hungary, the Carașoveni were regarded officially as Bulgarians.[4][5] Carașoveni migration to Banat can be traced to the 1370s, when fleeing the Ottoman onslaught, they moved there from Timok region (at that time ruled by Bulgaria). The Catholic supremacy inside the Kingdom of Hungary (to which the Banat region belonged at the time) may account for their distinctiveness from the rest of the Torlakian-speaking population in present-day eastern Serbia. According to the Austrian population census there were over 10,000 Carașoveni in Banat. In the 1847 census over 10,000 people declared as Carașoveni. In 1896 the Austro-Hungarian census around 7,500 Carașoveni were listed. The same was stated by the authorities of the Kingdom of Romania in 1940. Their number dropped to 2,775 in 1992.[6] Exhaustive informations about Croatian in Romania see." Ivan BIRTA, KARAŠEVCI, Narodne umotvorine sa etnološkim osvrtom", Bucharest, 1993, 548 p. Ever since the Romanian Revolution, the government of Romania has awarded special minority status and privileges to its ethnic Serb citizens. The Democratic Union of Serbs and Krashovani of Romania (Uniunea Democratică a Sârbilor si Carașovenilor din România) was founded in 1992. Language and religion[edit] The dialect of the Krashovani is based on the specific variant dialect as traditionally spoken in the area of Eastern and Southern Serbia and in the Republic of Macedonia and Bulgaria, the Torlakian dialect of the Timok valley around Zaječar. Torlakian as a linguistic entity forms a part of the Balkan language area; the Krashovani are the only speakers of a language - belonging to this union for having developed many shared features with the adjacent languages - which is detached from the main section. The population however, declare their language as Croatian, probably along religious lines. However, their Roman Catholic religion has more recently set them apart from Eastern Orthodox Serbs in the Banat, despite the common language and a long history of solidarity (partly continued to this day through joint Serb-Krashovan organizations[citation needed]). See also[edit] - Minorities of Romania - Torlakian dialect - Torlaks - Croats of Romania - Banat Bulgarians - Caraşova - Lupac References[edit] - ^ (Romanian) Recensământ 2002. Rezultate: Populaţia după etnie la recensământul din 2002; retrieved November 10, 2007 - ^ Structura etno-demografică pe arii geografice. Caraşova, at the Ethnocultural Diversity Resource Center. Open Society Foundation Romania; retrieved November 10, 2007 - ^ Structura etno-demografică pe arii geografice. Lupac, at the Ethnocultural Diversity Resource Center. Open Society Foundation Romania; retrieved November 10, 2007 - ^ Die österreichisch-ungarische Monarchie in Wort und Bild, Vienna 1902 - ^ File:Austria-Hungary (ethnic).JPG - ^ Spațiul istoric și etnic românesc, Vol.I, Editura Militară, Bucharest, 1992