http___en.wikipedia.org_wiki_Province_of_Prussia_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 9.1 10.1 11.1
Източна Прусия Източна Прусия (на немски: Ostpreußen, на полски: Prusy Wschodnie, на литовски: Rytų Prūsija). Площта ѝ е 36 993,9 кв.км., а максималния брой на населението - 2 025 741 жители. Още древните гърци описвайки народите от района, посочват че на тази територия живеят балтийските народи естии и готи. Източна Прусия за пръв път се споменава в трактатите на латинските учени от ранното средновековие през 9 век. Прусите са западно-балтийски народ , който губи самобитният си стар език при завладяването си от Германия през 1700 г. А другите диалекти в страната били забравени още през 1400-1600 г. Самите пруси никога не се наричали пруси, а самби, по името на полуостров Самбия, където живеели. А страната си наричали Улмигания (Островно царство), понеже считали страната си за остров, тъй като била оградена от запад от Балтика, а от изток от реките Преголя и Дейма. Територията на Източна Прусия е историческо ядро около което се формира изпърво Тевтонския орден, прерастнал от теократично в светско формирование - херцогство Прусия. След прогласяването на 18 януари 1801 г. на новата държава кралство Прусия, от историческата област, ведно с Ермланд (Вармией), се формира пруската провинция Източна Прусия. Като историческа провинция на Прусия, преди обединението на Германия, е почитен член на Северногерманския съюз, като се счита за житницата (на немски: Kornkammer) на Германия. Територията ѝ обхващала днешната руска Калининградска област, която е единствения анклав част от Руската Федерация, както и части от днешните Литва и Полша. Територията на историческата област е десетилетия наред под опеката на Тевтонския орден, заедно със своя най-голям град, своеобразна столица и административен център - Кьонигсберг, който е и главно пристанище на образуваната от Тевтонския орден - държава. По-късно образуваното херцогство Прусия е под опеката, а и присъдружно на Полското и Великото литовско кралство. Източна Прусия е най-отдалеченото на изток място, където преди векове се е говорил немски език. Местният диалект е познат под името пруски език. Източна Прусия е от огромно значение при и за създаването на Германската империя, и неслучайно кралят на Прусия, който традиционно се коронова в Кьонигсбергския замък, е и германски император. Също така местоположението на областта има значение и за германското влияние в Северна и Източна Европа, и най-вече в Балтика, където е изградена столицата на Руската империя от Петър Велики. Дори и днес в Калининград, който е част от Русия, все още има хора, които са потомци на заселилите се тук преди векове немци, и говорят немски език като майчин. Две трети от територията на Източна Прусия в съотвествие с решенията на Потсдамската конференция се предадени на Литва и Полша, а останалата една трета, с историческия ѝ център Кьонигсберг, са включени в състава на СССР след края на ВСВ. Източници[редактиране | edit source] - ((ru)) История на Източна Прусия - ((ru)) Загадъчните Пруси
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 5.2
Province of Prussia The Province of Prussia (German: Provinz Preußen; Kashubian: Prowincjô Prësë) was a province of the Kingdom of Prussia from 1829–1878 created out of the provinces of East Prussia and West Prussia. To differentiate East Prussia, the territory of the former Duchy of Prussia, from the larger Kingdom of Prussia, "Province of Prussia" was also used as a designation for the region after the crowning of King Frederick I of Prussia in 1701. Following the First Partition of Poland in 1772, the provinces of East and West Prussia were created in 1773. East Prussia was created out of the former Duchy of Prussia and Ermland, while West Prussia was created out of most of former Royal Prussia. On April 13, 1824, the Provinces of Prussia and West Prussia were joined in a personal union, and from December 3, 1829, in a real union. On April 1, 1878, the united Province of Prussia was divided into the Provinces of West Prussia and East Prussia.