http___en.wikipedia.org_wiki_John_Malalas.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 14.4 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 15.6 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 17.1 17.2 17.3 17.4 17.5 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 20.3 21.1 22.1 22.2 23.1 24.1 25.1
Йоан Малала Йоан Малала (на гръцки : Ἰwάvvnς Maλάλaς), роден okоло 491 и починал през 578, е византийски летописец от сирийски произход, роден в Антиохия. Творчество[редактиране | редактиране на кода] Неговата „Хронография“ или „Всемирна хроника" съдържа 18 книги, като началото и краят и са изгубени. В сегашното си състояние хронографията започва с митичната история на Египет и свършва с похода до Африка на Марциан, племенника на Юстиниан I. Тя е била много популярна през Средновековието, макар че има доста недостатъци. Съвременни издания[редактиране | редактиране на кода] - Английски превод: - Elizabeth Jeffreys, Michael Jeffreys, Roger Scott et al. 1986, The Chronicle of John Malalas: A Translation, Byzantina Australiensia 4 (Melbourne: Australian Association for Byzantine Studies) ISBN 0959363622. - Гръцки оригинал: - Johannes Thurn (ed.) 2000, Ioannis Malalae Chronographia, Corpus fontium historiae Byzantinae 35 (Berlin, New York: Walter de Gruyter) ISBN 3110088002. Изследвания[редактиране | редактиране на кода] - Москова, Йорданка. Eтиологическа легенда за царската багреница (според хрониките на Йоан Малала и Георги Амартол). – В: Преславска книжовна школа. - Москова, Йорданка. Трансформиране на античната митология за нуждите на християнската доктрина в Хрониката на Йоан Малала. – В: Епископ-Константинови четения. - Москова, Йорданка. Представите за сакралността на брака в Хрониката на Йоан Малала. – В: Трудове на Катедрите по история и богословие. - Москова, Йорданка. Функции на числото три в образа на Херакъл (по материал от първа глава от Хрониката на Йоан Малала). - В: Сборник научни доклади. Конференция на докторанти. - Москова, Йорданка. Троянският цикъл в трактовката на Йоан Малала. – В: Преславска книжовна школа. Т. 9, Шумен, 2006, с. 257-269Москова, Йорданка. Отсъствието на амброзията в Хрониката на Йоан Малала. - В: Преславска книжовна школа. - Москова, Йорданка. Античната митология в славянския превод на Хрониката на Йоан Малала. – В: Акы бъчела любодяльна: Юбилеен сборник в чест на доц. д-р Цветанка Янакиева, ст. н. с. II ст. д-р Павел Георгиев и доц. Валентин Кулев, В. - Славова, Мирена. Орфическите стихове в славянския превод на Хронографията на Йоан Малала. - В: Езици и култури в диалог: Традиции, приемственост, новаторство. Конференция, посветена на 120-годишната история на преподаването на класически и нови филологии в Софийския университет „Св. Климент Охридски”. - Москова, Йорданка. Митологични мотиви в Хрониката на Йоан Малала за произхода на царската институция и на владетелските инсигнии. - В: Преславска книжовна школа. - Москова, Йорданка. Император Юстиниан I и цар Симеон Велики - адепти на Античността. - В: Преславска книжовна школа. - Москова, Йорданка. Хрониката на Йоан Малала в Архивския хронограф. - В: Преславска книжовна школа. Външни препратки[редактиране | редактиране на кода] - Йоан Малала. Всемирна хроника (книги IV, VII, VIII и IX) - Английски превод на VIII книга на Хронографията Бележки[редактиране | редактиране на кода] - ↑ Божилов, Иван, Стара българска литература, Том III, Български писател, С., 1983, стр. 386
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 22.2 22.3 22.4 23.1 24.1 25.1 25.2 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1
John Malalas John Malalas[pronunciation?] or Malelas (Greek: Ἰwάvvnς Maλάλaς, Iōánnēs Malálas; c. 491 – 578) was a Greek chronicler from Antioch. Malalas is probably a Syriac word for "rhetor", "orator"; it is first applied to him by John of Damascus. The form Malelas is later, first appearing in Constantine VII.[1] Contents Life[edit] Malalas was educated in Antioch, and probably was a jurist there, but moved to Constantinople at some point in Justinian I's reign (perhaps after the Persian sack of Antioch in 540[2]); all we know of his travels from his own hand are visits to Thessalonica and Paneas.[3] Writing[edit] He wrote a Chronographia (XpovoYpaφίa) in 18 books, the beginning and the end of which are lost. In its present state it begins with the mythical history of Egypt and ends with the expedition to Roman Africa under the tribune Marcianus, Justinian's nephew, in 563 (his editor Thurn believes it originally ended with Justinian's death[4]); it is focused largely on Antioch and (in the later books) Constantinople. Except for the history of Justinian and his immediate predecessors, it possesses little historical value; the author, "relying on Eusebius of Caesarea and other compilers, confidently strung together myths, biblical stories, and real history."[5] The eighteenth book, dealing with Justinian's reign, is well acquainted with, and colored by, official propaganda. The writer is a supporter of Church and State, an upholder of monarchical principles. (However, the theory identifying him with the patriarch John Scholasticus is almost certainly incorrect.[6]) He used several sources (for example Eustathius of Epiphania and other unknown authors). The work is important as the first surviving example of a chronicle written not for the learned but for the instruction of the monks and the common people, and its language shows a compromise with the spoken language of the day, although "it is still very much a written style. In particular, he employs technical terminology and bureaucratic clichés incessantly, and, in a period of transition from Latin to Greek governmental terminology, still uses the Latin loanwords alongside their Greek replacements.... The overall impression created by Malálas's style is one of simplicity, reflecting a desire for the straightforward communication of information in the written language of everyday business as it had evolved under the influence of spoken Greek."[7] It obtained great popularity, and was used by various writers until the ninth century; it was translated into Slavic probably in the tenth century, and parts of it were used for the Old Russian Primary Chronicle.[8] It is preserved in an abridged form in a single manuscript now at Oxford, as well as in various fragments. See also[edit] Notes[edit] - ^ Thurn, Ioannis Malalae Chronographia, p. 1. - ^ Geoffrey Horrocks, Greek: A History of the Language and its Speakers (Longman Linguistics Library, 1997: ISBN 0-582-30709-0), p. 180. - ^ Thurn, Ioannis Malalae Chronographia, p. 1. - ^ Thurn, Ioannis Malalae Chronographia, p. 2. - ^ Warren Treadgold, A History of Byzantine State and Society (Stanford University Press, 1997: ISBN 0-8047-2421-0), p. 267. - ^ Thurn, Ioannis Malalae Chronographia, p. 2. - ^ Horrocks, Greek, pp. 179-81, q.v. for details of lexical and syntactic usage; see also pp. 181-82 for a passage of Malalas with interlinear translation and transcription showing how Horrocks believes it would have sounded in the spoken Greek of the day. - ^ Oleg Tvorogov, XpoHиka ИoaHHa Maлaлы. References[edit] - This article incorporates text from a publication now in the public domain: Chisholm, Hugh, ed. "Malalas, John". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press. Modern editions[edit] - Text: - Johannes Thurn (ed.) 2000, Ioannis Malalae Chronographia, Corpus Fontium Historiae Byzantinae (CFHB) 35 (Berlin, New York: Walter de Gruyter) ISBN 3-11-008800-2 - Translation: - Elizabeth Jeffreys, Michael Jeffreys, Roger Scott et al. 1986, The Chronicle of John Malalas: A Translation, Byzantina Australiensia 4 (Melbourne: Australian Association for Byzantine Studies) ISBN 0-9593626-2-2 Further reading[edit] - E. Jeffreys, B. Croke, and R. Scott (eds.), Studies in John Malalas (Sydney: Australian Association for Byzantine Studies, 1990) (Byzantina Australiensia, 6), pp. 1–25. - David Woods, "Malalas, Constantius, and a Church-inscription from Antioch," Vigiliae Christianae, 59,1 (2005), pp. 54–62. - J. H. W. G. Liebeschuetz, "Malalas on Antioch," in Idem, Decline and Change in Late Antiquity: Religion, Barbarians and their Historiography (Aldershot, Ashgate, 2006) (Variorum Collected Studies). External links[edit] - Translation of the 8th book of Malalas' Chronographia - Greek Opera Omnia by Migne Patrologia Graeca with analytical indexes - Catholic Encyclopedia (1910 ed.), John Malalas"