http___en.wikipedia.org_wiki_List_of_National_Historic_Landmarks_in_Indiana.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 12.1 13.1 14.1 14.2 14.3 14.4 15.1 15.2 15.3 15.4 16.1 16.2 17.1 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 19.6 19.7 19.8 20.1 20.2 20.3 20.4 20.5 21.1 21.2 21.3 21.4 21.5 21.6 22.1 22.2 22.3 22.4 23.1 23.2 23.3 23.4 23.5 23.6 23.7 23.8 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 30.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 38.2 38.3 39.1 39.2 40.1 40.2 41.1 41.2 41.3 41.4 42.1 43.1 43.2 43.3 44.1 44.2 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 75.1 76.1 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 93.1 94.1 95.1 96.1 97.1 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1 108.1 109.1 110.1 111.1 112.1 113.1 114.1 115.1 116.1 117.1 118.1 119.1 120.1 121.1 122.1 123.1 124.1 125.1 126.1 127.1 128.1 129.1 130.1 131.1 132.1 133.1 134.1 135.1 136.1 137.1 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 144.1 145.1 146.1 147.1 148.1 149.1 150.1 151.1 152.1 153.1 154.1 155.1 156.1 157.1 158.1 159.1 160.1 161.1 162.1 163.1 164.1 165.1 166.1 166.2 167.1 168.1 168.2 168.3 168.4 168.5 168.6 168.7 169.1 169.2 170.1 171.1 172.1 173.1 174.1 175.1
Индиана Индиана е американски щат, името на който означава „Земя на индианците“. Столицата му се нарича Индианаполис. Пощенският код на щата е IN. Жителите на Индиана се наричат „Hoosiers“ (Хужърс). Бойният кораб USS Indiana е кръстен на щата. Съдържание История[редактиране | edit source] Земите, на които се намира днешна Индиана, са първоначално населени между 2 и 4 век. Основните индиански племена, населявали Индиана, са маями и шоуни. През 17 век Франция поема управлението над областта. По-късно тя преминава под английски контрол, като част от репарациите след френската и индианската война, скоро след което става част от Североизточните територии. На 11 декември 1816 г. Индиана става 19-ят щат на Съединените щати. Политика[редактиране | edit source] В момента губернатор на Индиана е Мич Даниелс, избран на 2 ноември 2004 г. след колоритна кампания под надслов „Моят човек Мич“. Той бе преизбран за втори мандат на 4 ноември, 2008 г. Щатът има двама сенатори — Еван Бей (демократ) и Ричард Г. Лугар (републиканец). Мнозина считат Индиана за един от най-консервативните щати в Средния Запад. След подкрепата за Линдън Джонсън и Бари Голдуотър през 1964 г. Индиана не е гласувала за нито един кандидат за президент на демократическата партия. Тази своеобразна традиция бе нарушена от Барак Обама през 2008 г., който победи републиканския кандидат Джон Маккейн с 50% срещу 49%. По отношение на губернаторите обаче, половината от избраните през 20 век са демократи. Бившият губернатор и настоящ сенатор Еван Бей е почти сигурен кандидат за президент на Демократическата партия през 2008 г. Той е добре приет от гласоподавателите в щата най-вече поради вниманието, което им отделя. Баща му е трикратен сенатор, славещ се с името на добър либерал, но е принуден да напусне поста си през 1980 г. по време на т.нар. „Революция на Рейгън“ от Дан Куейл от малкото градче Хънтингтън в северозападната част на щата. Допреди избирането на бившия губернатор Евън Бей и двамата номинирани от Индиана сенатори са заклети републиканци. Въпреки неколцината демократи, избрани от щата, Индиана е всеизвестна с лоялността си към републиканската партия, особено в малките населени места. География[редактиране | edit source] Индиана граничи с езерото Мичиган на северозапад, щата Илиноис - на запад, споделя река Охайо за граница с Кентъки на юг, с щата Охайо на изток и Мичиган на север. 764-километровата река Уабаш разделя щата наполовина от североизточната до югозападната му част. Река Уайт, която се влива в Уабаш, се намира в северната част на Индиана. Тя тече през два големи града — Индианаполис и Мънси. Евансвил, третият по големина град, се намира на бреговете на река Охайо, която определя границата между Индиана и Кентъки. По-голямата част от северна Индиана е обработваема земя. Северозападната част обаче се счита за част от агломерацията на Чикаго и е гъсто населена. Гари, град на брега на езерото Мичиган, родно място на Майкъл Джексън, е всъщност предградие на Чикаго. Река Канаки се счита за граница между урбанизираната и неурбанизираната част на северозападна Индиана. Южната част на щата е смесица от обработваема земя и гори. Тя също така е по-хълмиста от северна Индиана. Стопанство[редактиране | edit source] Брутният вътрешен продукт на Индиана за 2003 г. e 214 млрд. USD. На глава от населението се падат по 28 783 долара. Индиана се намира в т.нар. „Царевичен пояс“. Соята също е много разпространена култура. Близостта на щата до голям град като Чикаго предопределя доброто развитие на хранително-вкусовата промишленост. Индиана е и значителен производител на тютюн. В началото на заселването на щата по-голямата част от земята е била не прерия, а гори. Масовата сеч с цел дърводобив и нуждата от обработваема земя са довели до сегашното състояние. На юг все още съществуват отделни късчета силно залесена земя, което поддържа дървопреработвателната промишленост. Голям процент от брутният вътрешен продукт се пада на промишлеността. Регионът Калъмет в северозападната част на Индиана е най-големият център за производство на стомана в САЩ, което изисква много големи количества електроенергия. Други отрасли на промишлеността включват автомобилостроеното, производство на гумени и петролни изделия и машиностроене. В допълнение към това в Индиана се намират централните офиси на фармацевтичната компания Илай Лили и Мийд Джонсън Нутришънълс, подразделение на Бристол-Майерс Скуиб. В Елкарт на север също има силно присъствие на фармацевтичния бизнес, обаче това се промени в известна степен през изминалото десетилетие със затварянето на Уайтхол Лабораторис през 90-те и планираното оттегляне на Байер, обявено в края на 2005 г. Въпреки зависимостта си от промишлеността, Индиана е сравнително леко повлияна от спада на този тип производство в САЩ в сравнение със съседите си. Това се обяснява със спецификата на пазара на труда. Първо, голяма част от тежкото машиностроене изисква вискоквалифицирана работна ръка и производителите предпочитат да инвестират там, където този фактор е наличен. Второ, по-голямата част от населението на Индиана живее в градове от малка до средна големина, а не в големи и скъпи метрополиси. Това предоставя възможност на фирмите да предлагат по-ниски заплати за тези позиции от нормалното. С други думи, фирмите често виждат Индиана като шанс да получат квалифицирана работна ръка, която е на по-добро от средното ниво, плащайки под средните за страната заплати, което често прави щата привлекателен. В минното дело Индиана е известна с декоративният варовик в южната, хълмиста част на щата, особено от Бедфорд (родно мясно на астронавта от мисията Аполо 1 Гъс Грисъм). Една от многото публични сгради, фасадите на които са облепени с този варовик е Пентагонът и след атаката на 11 септември 2001 г. бе направено особено усилие от страна на минната индустрия на Индиана да замени разрушените стени с почти идентичен на оригинала материал. В южната част на Индиана има също въглищни мини. Като повечето от другите щати, разположени на големите езера Индиана има малки до средни петролни находища в най-южните си части. Икономиката на Индиана се счита за една от най-подходящите за бизнес в САЩ. Това е най-вече поради консервативният бизнес климат, ниски данъци и голяма част от трудовото законодателство, непроменяна от 19 век, изтъкваща надмощието на работодателя/ръководството. Доктрината „по взаимно съгласие“, при която работодателят може да освободи работника без определена причина, е характерна за Индиана. Синдикатите в Индиана са изправени пред големи организационни трудности и са сред най-слабите в страната. Казват че Индиана е постиндустриален щат с преиндустриално мислене по отношение правата на работниците. Това разбира се е строго относително. С малки изключения като университетските градчета Лафайет и Блумингтън технологично щатът е сравнително изостанал поради естественето нежелание на населението за промяна. Повечето политически лидери продължават да тъгуват по отминалите времена на фермерство и тежко машиностроене. Военни бази[редактиране | edit source] Индиана е бивш дом на две големи военни бази — Военновъздушната база Грисъм (с намалени функции в днешен ден) и Форт Бенджамин Харисън в близост до Индианаполис (също с намаени функции, въпреки че департаментът по отбрана все още поема голямо финансиране там). Понастоящем големите бази включват части от въздушната национална гвардия във Форт Уейн, Центъра за морски оръжия в Крейн в югозападната част на щата и армейското химическо депо в Нюпорт, който понастоящем се занимава с неутрализирането на химическите оръжия, съхранявани там. Демография[редактиране | edit source] През 2005 г. населението на Индиана наброява 6 271 973 души, което означава прираст от 45 436 или 0,7% спрямо предишната година и 191 456 или 3,1% спрямо 2000 г. Тези данни включват естествен прираст от 159 488 човека, от времето на последното преброяване, (451 681 новородени минус 292 193 починали) и ръст, породен от миграция от 38 656 души. Имиграцията от извън САЩ е донесла прираст от 55 656 души, а миграцията в рамките на страната — спад от 17 000. През 2004 г. в Индиана има около 229 000 души, родени извън страната (3,7%). Расово разпределение на щата: - 8,4% афроамериканци - 3,5% латиноамериканци - 1% азиатци - 0,3% коренно население - 1,2% смесени Петте най-големи общности са: немци (22,7%), американци (12%), ирландци (10,8%), англичани (8,9%), афроамериканци (8,4%). Хората с немско потекло са най-многобройната група, обявена в Индиана и представляват почти една четвърт от бялото население в преброяването. Хора с американско и английско потекло са разпространени из целият щат, най-вече в южната и централната му част. Гари и заобикалящите го предградия на Чикаго, както и Индианаполис имат голям процент чернокожи в населението си. В Саут Бенд има голяма полска общност, а в Мишауака (град, долепен до Саут Бенд) — значителна част хора с белгийско потекло. „Дингъс Дей“, полски празник, който се празнува в понеделник след Великден е много популярен в Саут Бенд. В северната част на Гоушен, област Елкарт, има голяма латиноамериканска общност. Много от пътните знаци в областта имат надписи на 2 езика (английски и испански). Прирастът на населението след 1990 г. е съсредоточен най-вече областите около Индианаполис, където се намират 4 от петте най-бурзоразрастващи се области: Хамилтън, Хендрикс, Джонсън и Ханкок. Другата област е Диърборн в близост до Синсинати. В същото време спад в броя на населението се забелязва в областите, образуващи географска линия между Логанспорт и Ричмънд. Три области по течението на река Уабаш също изпитаха спад: Вайго, Нокс и Пери. Религия[редактиране | edit source] От религиозна гледна точка Индиана е предимно протестантска, въпреки че значителна част от населението е католическо. Влиянието на католиците е осезаемо благодарение на един от големите реномирани университети в САЩ - Нотр-дамския университет в Саут Бенд, който е католически. В Индиана има чувствително присъствие на менонити и амиш християни, най-вече в Елкарт и ЛаГрейндж на север и област Парк на запад. В градовете доминират католическата и протестантската църква доминират в градовете, а извън тях — евангелистката и фундаменталистката църква. Индианаполис е седалище на две консервативни течения — Свободната методистка църква и Уеслианската църква. Седалището на Ислямската северноамериканска общност се намира в близост до Междущатската магистрала 70 в Плейнфилд, западно от Индианаполис. В Индианаполис, Саут Бенд, Форт Уейн и Тер Хот има значителни еврейски общности. Разпределение на религиите в Индиана: - Християни – 82% - Протестанти – 62% - Баптисти – 15% - Методисти – 10% - Лутерани – 6% - Църква на Христос – 5% - Петдесетници – 3% - Менонити/пиетисти – 1% - Други протестанти – 23% - Католици – 19% - Други християни – 1% - Протестанти – 62% - Други религии – 1% - Атеисти – 17% Важни градове[редактиране | edit source] С население над 1 000 000[редактиране | edit source] - Индианаполис, столица на Индиана, намира се почти в георгафският ѝ център С население над 100 000[редактиране | edit source] - Форт Уейн, северозапад - Евансвил, в югозападната част, на река Охайо, дом на University of Evansville и University of Southern Indiana - Саут Бенд, близо до границата с Мичиган, дом на University of Notre Dame - Гери, северозапад, родно място на Майкъл, Джанет Джексън и Джоузеф Стиглиц С население над 50 000[редактиране | edit source] Окръзи[редактиране | edit source] Индиана е разделена на 92 окръга: - Адамс - Алън - Бартоуломю - Бентън - Блекфорд - Браун - Бун - Вандербърг - Вашингтон - Виго - Върмилиън - Гибсън - Грант - Грийн - Дейвис - Делауеър - Джаксън - Джаспър - Джей - Дженингс - Джеферсън - Джонсън - Дикалб - Дикейтър - Диърборн - Дубоа - Елкхарт - Кас - Керъл - Кларк - Клей - Клинтън - Косцюшко - Кроуфорд - Лагрейндж - Лапорт - Лейк - Лорънс - Медисън - Мариън - Мартин - Маршал - Маями - Монро - Монтгомъри - Морган - Нобъл - Нокс - Нютън - Ориндж - Оуен - Охайо - Пайк - Парк - Пери - Портър - Поузи - Пуласки - Путнам - Рандолф - Рипли - Ръш - Сейнт Джоузеф - Скот - Спенсър - Старк - Стубен - Суицърланд - Съливан - Типикану - Типтън - Уайт - Уейн - Уелс - Уитли - Уобаш - Уорик - Уорън - Файет - Фаунтън - Флойд - Франклин - Фултън - Хамилтън - Ханкок - Харисън - Хауърд - Хендрикс - Хенри - Хънтингтън - Шелби - Юниън Часови зони[редактиране | edit source] По-голямата част от Индиана никога не е имала лятно часово време. В някои области, в частност Флойд, Кларк, Харисън, които са близо до Луивил, както и областите Охайо и Диърборн в близост до Синсинати, Охайо има лятно часово време неофициално и нелегално, но по местен обичай. В допълнение областите Лейк, Портър, ЛаПорт, Нютън и Джаспър на северозапад и Гибсън, Поуси, Вейдърбърг, Уарик и Спенсър на югозапад са в Централната часова зона и са субект на лятно часово време. Историята на това разпределение е доста объркваща. От 1918 г. го 1961 г., когато юрисдикцията върху издаването на постановления, касаещи времевия стандарт бе предадена на междущатската търговска комисия, разделителната линия между Източното и Централно стандартно време бе приблизително източната граница на Индиана. През 1961 г. след изслушвания, междущатската търговска комисия премести границата между двете часови зони, така, че дефакто да разделя Индиана през средата. През 1961 г. губернаторът на Индиана подаде петиция към Американският траснпортен департамент за прехвърляне на целия щат към централно време. Вместо това линията бе поставена така, че всички - с изключение на 10 области в западна Индиана - бяха поставени в източната времева зона. Бе разрешено на щата да изключи почти всички области от лятно часово време. Технически това означава, че през летните месеци по-голямата част от Индиана е на Източно стандартно време, но в същото време, голяма част от бизнесът се движи по Централно време поради голямата обвързаност с Чикаго. Поради възникналото объркване, през 2005 г. щатът прокара законопроект за прилагане на лятно часово време от април 2006 г. Областите ше останат в часовите зони, в които са в момента, но законопроектът подава запитване към федералния таспортен департамент, който има юрисдикция над часовите зони, да преосмисли дали може повечето области да са към централното време. Галерия[редактиране | edit source] Външни препратки[редактиране | edit source] - ((en)) Indiana government home page - Официална страница на щата Индиана. - ((en)) Indiana state emblems - Емблеми на Индиана. Census Bureau - Информация за населението на Индиана. - ((en)) Indiana Newspapers - Вестници в Индиана.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 18.1 18.2 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 22.1 22.2 23.1 23.2 23.3 24.1 24.2 24.3 25.1 25.2 25.3 26.1 26.2 26.3 27.1 27.2 27.3 28.1 28.2 28.3 29.1 29.2 30.1 30.2 30.3 31.1 31.2 31.3 32.1 32.2 32.3 33.1 33.2 33.3 34.1 34.2 34.3 35.1 35.2 35.3 36.1 36.2 36.3 37.1 37.2 37.3 38.1 38.2 38.3 39.1 39.2 39.3 40.1 40.2 40.3 41.1 41.2 41.3 42.1 42.2 42.3 43.1 43.2 43.3 44.1 44.2 44.3 45.1 45.2 45.3 46.1 46.2 46.3 47.1 47.2 47.3 48.1 48.2 48.3 49.1 49.2 49.3 50.1 50.2 50.3 51.1 52.1 52.2 52.3 53.1 53.2 53.3 54.1 54.2 54.3 55.1 55.2 55.3 56.1 56.2 56.3 57.1 57.2 57.3 58.1 58.2 58.3 59.1 59.2 59.3 60.1 60.2 60.3 61.1 61.2 61.3 62.1 62.2 62.3 63.1 63.2 63.3 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 75.1 76.1 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 93.1 94.1 95.1 96.1 97.1 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1 108.1 109.1 110.1 111.1 112.1 113.1 114.1 115.1 116.1 117.1 118.1 119.1 120.1 121.1 122.1 123.1 124.1 125.1 126.1 127.1 128.1 129.1 130.1 131.1 132.1 133.1 134.1 135.1 136.1 137.1 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 144.1 145.1 146.1 147.1 148.1 149.1 150.1 151.1 152.1 153.1 154.1 155.1 156.1 157.1 158.1 159.1 160.1 161.1 162.1 163.1 164.1 165.1 166.1 167.1 168.1 169.1 170.1 171.1 172.1 173.1 174.1 175.1 176.1 177.1 178.1 179.1 180.1 181.1 182.1 183.1 184.1 185.1 186.1 187.1 188.1 189.1 190.1 191.1 192.1 193.1 194.1 195.1 196.1 197.1 198.1 199.1 200.1 201.1
List of National Historic Landmarks in Indiana The National Historic Landmarks in Indiana represent Indiana's history from the Native American era to its early European settlers and motor racing. There are 39 National Historic Landmarks (NHLs) in the state,[1] which are located in 22 of its 92 counties. They illustrate the state's industrial and architectural heritage, as well as battles, circuses, education, and several other topics. One of the NHLs in the state has military significance, fourteen are significant examples of different architectural styles, nine are associated with significant historical figures, and one is an archaeological site. Two NHL properties, both ship that were formerly located in Indiana, were later moved to another state.[2] The National Historic Landmark Program is administered by the National Park Service, a branch of the Department of the Interior. The National Park Service determines which properties meet NHL criteria and makes nomination recommendations after an owner notification process.[3] The Secretary of the Interior reviews nominations and, based on a set of predetermined criteria, makes a decision on NHL designation or a determination of eligibility for designation.[4] Both public and privately owned properties can be designated as NHLs. This designation provides indirect, partial protection of the historic integrity of the properties via tax incentives, grants, monitoring of threats, and other means.[3] Owners may object to the nomination of the property as a NHL. When this is the case the Secretary of the Interior can only designate a site as eligible for designation.[4] All NHLs are also included on the National Register of Historic Places (NRHP), a list of historic properties that the National Park Service deems to be worthy of preservation. The primary difference between a NHL and a NRHP listing is that the NHLs are determined to have national significance, while other NRHP properties are deemed significant at the local or state level.[3] The NHLs in Indiana comprise approximately 2% of the 1,656 properties and districts listed on the National Register of Historic Places in Indiana as of December 2009. The 37 NHLs are among the most important nationally recognized historic sites in the state; the George Rogers Clark National Historical Park is one other site that has high designation by the Federal government. Marion County, the location of the state capital Indianapolis, has the most NHLs, with eight, followed by Bartholomew County with six and Jefferson County with four. Nineteen counties have one, while the other seventy counties of Indiana have none. Indiana's first NHL was designated on October 9, 1960; the latest was designated on August 25, 2014. Architects who designed multiple Indiana NHLs are Francis Costigan, William Dentzel, and Eero Saarinen. Eight Historic Landmarks in Indiana are more specifically designated National Historic Landmark Districts, meaning that they cover a large area rather than a single building.[4] The Lanier Mansion and Charles L. Shrewsbury House are within the boundaries of the Madison Historic District. Contents Key[edit] National Historic Landmarks[edit] National Historic Landmarks formerly in Indiana[edit] See also[edit] - List of U.S. National Historic Landmarks by state - National Register of Historic Places listings in Indiana - Historic preservation References[edit] - ^ "National Historic Landmarks Survey: List of National Historic Landmarks by State" (PDF). National Park Service. - ^ a b "MILWAUKEE CLIPPER (Passenger Steamship)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ a b c "National Historic Landmarks Program: Questions and Answers". National Historic Landmarks Program. - ^ a b c "Title 36 of the Code of Federal Regulations, Part 65". US Government Printing Office. - ^ a b Numbers represent an ordering by significant words. Various colorings, defined here, differentiate National Historic Landmarks and historic districts from other NRHP buildings, structures, sites or objects. - ^ The eight-digit number below each date is the number assigned to each location in the National Register Information System database, which can be viewed by clicking the number. - ^ "America's Great Outdoors: Secretary Salazar Designates Thirteen New National Historic Landmarks". US Department of the Interior. - ^ "Allen County Courthouse". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ Weiss, Francine. National Register of Historic Places Inventory/Nomination: Angel Mounds. National Park Service, 1975-07, 11. - ^ "Angel Mounds". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Auburn Cord Duesenberg Automobile Facility, Auburn, Indiana". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Bailly, Joseph, Homestead". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Broad Ripple Park Carousel". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Secretary Jewell, Director Jarvis Announce Nine New National Historic Landmarks Highlighting America’s Diverse History and Culture". United States Department of the Interior. - ^ "Butler Fieldhouse". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Cannelton Cotton Mills". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Coffin, Levi, House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Debs, Eugene V., Home". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Eleutherian College Classroom and Chapel Building". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "First Baptist Church (Columbus)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "First Christian Church". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Gaff, Thomas, House (Hillforest)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Grouseland (William Henry Harrison House)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Harrison, Benjamin, Home". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Indiana World War Memorial Plaza Historic District". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Indianapolis Motor Speedway". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Irwin Union Bank and Trust". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Lanier Mansion". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Lincoln Boyhood Home". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Madison Historic District". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "McDowell, Mabel, Elementary School". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Miller House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "New Harmony Historic District". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "North Christian Church". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Oldfields (Josiah Kirby Lilly, Jr. House)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ http://www.therepublic.com/view/local_story/Historic_1350612434 - ^ "Riley, James Whitcomb, House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Shrewsbury, Charles L., House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Spencer Park Dentzel Carousel". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Studebaker, Clement, House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Tippecanoe Battlefield". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Wallace Circus Winter Headquarters". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Wallace, General Lew, Study". National Historic Landmarks Program. National Park Service. "General Lew Wallace Study and Museum". City of Crawfordsville. Retrieved 13 January 2010. - ^ "Madame C.J. Walker Manufacturing Company". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Webster, Marie, House". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "West Baden Springs Hotel". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ "Donald B. (Towboat)". National Historic Landmarks Program. National Park Service. - ^ Contact Us, Historic Preservation Society [former owner], n.d. External links[edit] - Indianapolis - Fort Wayne - Evansville - South Bend - Carmel - Fishers - Bloomington - Hammond - Gary - Muncie - Lafayette - Terre Haute - Kokomo - Anderson - Noblesville - Elkhart - Greenwood - Mishawaka - Lawrence - Jeffersonville - Columbus - Richmond - New Albany - Portage - Michigan City - Valparaiso - Goshen - Westfield - East Chicago - Marion - West Lafayette - Hobart - Crown Point - Franklin - La Porte - Seymour - Logansport - New Castle - Connersville - Vincennes - Bedford - Jasper - Washington - Princeton - Adams - Allen - Bartholomew - Benton - Blackford - Boone - Brown - Carroll - Cass - Clark - Clay - Clinton - Crawford - Daviess - Dearborn - Decatur - DeKalb - Delaware - Dubois - Elkhart - Fayette - Floyd - Fountain - Franklin - Fulton - Gibson - Grant - Greene - Hamilton - Hancock - Harrison - Hendricks - Henry - Howard - Huntington - Jackson - Jasper - Jay - Jefferson - Jennings - Johnson - Knox - Kosciusko - LaGrange - Lake - LaPorte - Lawrence - Madison - Marion - Marshall - Martin - Miami - Monroe - Montgomery - Morgan - Newton - Noble - Ohio - Orange - Owen - Parke - Perry - Pike - Porter - Posey - Pulaski - Putnam - Randolph - Ripley - Rush - Saint Joseph - Scott - Shelby - Spencer - Starke - Steuben - Sullivan - Switzerland - Tippecanoe - Tipton - Union - Vanderburgh - Vermillion - Vigo - Wabash - Warren - Warrick - Washington - Wayne - Wells - White - Whitley