http___en.wikipedia.org_wiki_Rocks_and_minerals.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 23.1 23.2 23.3 24.1 25.1 25.2 25.3 25.4 26.1 26.2 27.1 28.1 29.1 30.1 30.2 31.1 32.1 33.1 34.1 34.2 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 39.2 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 44.2 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 53.2 54.1 54.2 55.1 55.2 55.3 56.1 56.2 57.1
Скала - Вижте пояснителната страница за други значения на скала. - Камък пренасочва насам. За други значения вижте Камък (пояснение). Скала̀та представлява твърдо вещество, което е агрегат от минерали със сравнително постоянен състав, съществуващи в природата. Скалите изграждат земната кора и се явяват основна характеристика при развитието на земния релеф. Взависимост от състава си и начина на формиране те се различават по вид, цвят и форма. Магмените и метаморфните скали съставляват около 90% от земната кора, обаче, в съвременната повърхност на континентите тяхното разпределение е относително малко. Останалите 10% представляват седиментни скали, които заемат 75% от земната повърхност. Разделянето на скалите на магмени, метаморфни и седиментни скали не винаги е очевидно. В седиментни скали, дори при много ниски (в геоложки смисъл) температури започват минерални трансформации, но скалите се считат метаморфни при появата на новосформиран гранит. При умерени налягания началото на метаморфизма започва при температура 300 °C. Най-висока степен на метаморфизъм, се размива границата между метаморфни и вулканични (магмени) скали. Започва топенето на скалата и смесването на новосформираните с външни скали. Често се наблюдават постепенни процеси на преминаване от метаморфни в други. Тези процеси са наречени ултраметаморфизъм. Съдържание Класификация[редактиране | edit source] Скалите се класифицират по минерален и химичен състав, структурата на съставните им части и процесите, които са ги формирали. Според тези показатели скалите се разделят на магмени, седиментни и метаморфни, а според размера на съставните им части, и на други подвидове. Превръщането на един вид скала в друг се обяснява чрез геоложкия кръговрат. Според минералния състав скалите биват мономинерални и полиминерални скали. В случаите, когато органичен материал остави отпечатък върху скала, полученият резултат се нарича фосил или вкаменелост. Магмени скали[редактиране | edit source] Магмените скали са един от трите основни типа скали. Те се образуват, когато разтопена магма се охлади, застине и кристализира. Делят се на два вида – интрузивни (плутонични) и ефузивни (вулкански). Интрузивните скали се образуват когато магмата се охлади и кристализира бавно в земната кора (пример: гранит). Ефузивните се образуват, когато магмата достигне земната повърхност във вид на лава (пример: базалт).[1]).[2] Основните разлики между интрузивните и ефузивните магмени скали за свързани с тяхната структура и външен вид. Интрузивните скали имат пълна кристалинна структура, с ясно изразена последователност на кристализацията на минералите, дължащи се на бавното изстиване на магмата в дълбоките земни пластове. Ефузивните скали имат неравномерна, непълна кристалинна и стъкловидна структура, дължаща се на бързото изстиване на повърхността.[2] Химичният състав и на двете групи скали е почти идентичен, тъй като са образувани от еднакъв изходен материал. Характерни минерали изграждащи магмените скали са ортоклаз, кварц, фелдшпат, плагиоклаз, биотит, амфибол, пироксен, оливин.[3] Седиментни скали[редактиране | edit source] Седиментните скали са един от трите основни вида скали. Те се образуват от отлагането или утаяването във водна или сухоземна обстановка на конгломератни седименти, органична материя или химични утайки и тяхното постепенно втвърдяване и циментация. В зависимост от произхода на градивните скалообразуващи частици, седиментните скали се делят на кластични, органогенни и хемогенни. Този тип скали се формират върху или около земната повърхност. Делят се на карбонатни скали – варовик, доломит и др., пясъчници и глинести скали – глинести шисти и др. Кластичните седиментни скали са образувани от скални частици, получени при разпадането на други скали. Тези частици са с различни размери – от скални късове, през чакъл и пясък, до прахообразна материя. Те се срещат както свободни, неспоени, така и в споено състояние. Органогенните скали са образувани от утаяване на организмови останки. Хемогенните скали са образувани чрез процес на неорганично химично утаяване във водни басейни. Метаморфни скали[редактиране | edit source] Метаморфните скали се образуват, когато магмени, седименти или други метаморфни скали биват изложени на въздействието на висока температура и налягане под повърхността на Земята. Тези температури и налягания винаги са по-високи от тези на повърхността на Земята и променят минералите, от които е изградена първичната скала в други минерали (чрез рекристализация). Такива са например гнайсът (при метаморфозата на гранита), мраморът (при тази на варовика) и др. Според строежа си се разделят се на: ивичест (гнайси), слоест (слюдени шисти, филити) и масивен строеж (мрамори, кварцити). Обобщение на класификацията на скалите, организирана в таблица[редактиране | edit source] Употреба[редактиране | edit source] Използването на скалите (камъните) е имало огромно влияние върху културното и технологичното развитие на човешката раса. Скали са били използвани от хората и други хуманоиди в продължение на повече от 2 милиона години. Минното дело за добив на метална руда е един от най-важните фактори на човешкия напредък, който се извършва с различни темпове на различни места, отчасти взависимост от вида на металите и скалите в региона. Праисторията и историята на човешката цивилизация се разделят на 3 етапа – каменната ера, бронзовата епоха и желязната епоха. Въпреки че от каменната ера е приключила почти навсякъде, скали продължават да бъдат използвани за строителство на сгради и инфраструктура. Когато се използват в това отношение, скалите се наричат камък. Скалите могат да бъдат полезни поради своите физико-химични свойства (здравина, водоустойчивост, и др.), заради енергийния си потенциал или химичните елементи в тях.[4] След този критерий, скалите могат да бъдат разделени на: - Индустриални, т.е. с промишлено значение – скали, които са известни с физико-химичните си свойства, независимо от веществата и енергията, които могат да бъдат извлечени. Те се използват главно в строителството на жилища, обществени сгради и в благоустройството. Така например чакъл, пясък, вар, гипс, гранит и базалт всички те са строителни материали. Някои скали, например кварцовите, се използват за производство на стъкло и глина, както и на керамични продукти като тухли и плочки. - Енергийни скали – те са полезни за енергията, която съдържат, която може да бъдат лесно отстранена чрез изгаряне. Това са въглища и петрол. - Минерали – минералите, съдържащи се в скалите често са по-интересни от самите скали, тъй като те включват основните химични елементи за човечеството (желязо, мед, олово, калай , алуминий и др.) Няколко науки като геология и минералогия се занимават с това. Скални образувания[редактиране | edit source] Скалните образувания могат да бъдат: - Скални пирамиди – скални образувания, които се образуват по стръмни склонове, изградени от по-лесно рушащи се скали като пясъчници, туфи и др. Някои от известните скални пирамиди в България са: - - Стобските пирамиди, намиращи се над село Стоб, в западния дял на Рила планина. - - Мелнишките пирамиди, разположени в подножието на югозападната част на планината Пирин в околностите на Мелник. - - Кърджалийските пирамиди, разположени на ридовете Каяджик и Чуката в Източните Родопи, източно от град Кърджали. - Скален мост – образуван е вследствие на ерозионната дейност на пълноводна в миналото река. В България такива скални образувания са: - - Божи мост, разположен в Чиренско-Лиляшкия карстов район на около 15 km северно от Враца. - - Чудните мостове, разположени в карстовата долина на река Еркюприя в Западните Родопи на 1 450 m надморска височина, в подножието на връх Голям Персенк - Скална арка (на английски: Natural arch) – естествена скална формация с формата на арка, и отвор отдолу. - Скални гъби – големи скални образувания, наподобяващи гъба, формирани от процесите на ерозията и изветрянето, от ледниково действие или от внезапно природно смущение.[5] - Каменни гъби – малки каменни образувания с форма на гъби, получени вследствие на ерозия. В България такива образувания са Каменните гъби разположени на около 1 km северно от село Бели пласт. - Еолични стълбове – причудливи каменни колони, образувани от изветрянето на седиментните скали.[6] - Морена – нехомогенно натрупване на скални останки в резултат на ледникова дейност. - Скални мехури – скални образования, най-често в кухините на магмени и седиментни скали. - Монолит – геоложка формация, състояща се от едно-единствено масивно парче скала. - Каменни реки – струпвания на скална маса, съставена от големи по размер и заоблени по форма камъни. Такива са Златните мостове в планината Витоша, България. Вижте още[редактиране | edit source] Външни препратки[редактиране | edit source] - ((ru)) Речник на специалните термини на скалите - ((de)) Класификация - ((de)) Скали – изграждане на земната повърхност - ((es)) Атлас на скалите Източници[редактиране | edit source] - ↑ Българска енциклопедия А – Я. - ↑ а б Николов, Тодор Г. Основи на палеонтологията и историчната геология. - ↑ Николов, Тодор Г. Основи на палеонтологията и историчната геология. - ↑ Costa, M., Ferrer, M., Bonafeu, M.D., Estrada, M. Ciències de la Tierra y del Medio Ambiente, 2. Castellnou, Barcelona. - ↑ The Facts on File. Earth Science Handbook Scribd.com, zsombesz - ↑ Еолични стълбове, National park service
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 13.6 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 19.6 20.1 20.2 20.3 20.4 20.5 20.6 20.7 20.8 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 24.5 25.1 25.2 26.1 26.2 27.1 28.1 29.1 29.2 29.3 29.4 30.1 31.1 31.2 31.3 32.1 32.2 32.3 32.4 33.1 34.1 35.1 36.1 36.2 37.1 37.2 37.3 38.1 38.2 38.3 39.1 39.2 39.3 39.4 39.5
Rock (geology) In geology, rock is a naturally occurring solid aggregate of one or more minerals or mineraloids. For example, the common rock granite is a combination of the quartz, feldspar and biotite minerals. The Earth's outer solid layer, the lithosphere, is made of rock. Rocks have been used by mankind throughout history. From the Stone Age rocks have been used for tools. The minerals and metals found in rocks have been essential to human civilization.[1] Three major groups of rocks are defined: igneous, sedimentary, and metamorphic. The scientific study of rocks is called petrology, which is an essential component of geology. Contents Classification At a granular level, rocks are composed of grains of minerals, which, in turn, are homogeneous solids formed from a chemical compound that is arranged in an orderly manner. The aggregate minerals forming the rock are held together by chemical bonds. The types and abundance of minerals in a rock are determined by the manner in which the rock was formed. Many rocks contain silica (SiO2); a compound of silicon and oxygen that forms 74.3% of the Earth's crust. This material forms crystals with other compounds in the rock. The proportion of silica in rocks and minerals is a major factor in determining their name and properties.[2] Rocks are geologically classified according to characteristics such as mineral and chemical composition, permeability, the texture of the constituent particles, and particle size. These physical properties are the end result of the processes that formed the rocks.[3] Over the course of time, rocks can transform from one type into another, as described by the geological model called the rock cycle. These events produce three general classes of rock: igneous, sedimentary, and metamorphic. The three classes of rocks are subdivided into many groups. However, there are no hard and fast boundaries between allied rocks. By increase or decrease in the proportions of their constituent minerals they pass by every gradation into one another, the distinctive structures also of one kind of rock may often be traced gradually merging into those of another. Hence the definitions adopted in establishing rock nomenclature merely correspond to more or less arbitrary selected points in a continuously graduated series.[4] Igneous Igneous rock (derived from the Latin word igneus meaning of fire, from ignis meaning fire) forms through the cooling and solidification of magma or lava. This magma can be derived from partial melts of pre-existing rocks in either a planet's mantle or crust. Typically, the melting of rocks is caused by one or more of three processes: an increase in temperature, a decrease in pressure, or a change in composition. Igneous rocks are divided into two main categories: plutonic rock and volcanic. Plutonic or intrusive rocks result when magma cools and crystallizes slowly within the Earth's crust. A common example of this type is granite. Volcanic or extrusive rocks result from magma reaching the surface either as lava or fragmental ejecta, forming minerals such as pumice or basalt.[3] The chemical abundance and the rate of cooling of magma typically forms a sequence known as Bowen's reaction series, after the Canadian petrologist Norman L. Bowen. Most major igneous rocks are found along this scale.[2] About 64.7% of the Earth's crust by volume consists of igneous rocks; making it the most plentiful category. Of these, 66% are basalts and gabbros, 16% are granite, and 17% granodiorites and diorites. Only 0.6% are syenites and 0.3% peridotites and dunites. The oceanic crust is 99% basalt, which is an igneous rock of mafic composition. Granites and similar rocks, known as meta-granitoids, form much of the continental crust.[5] Over 700 types of igneous rocks have been described, most of them having formed beneath the surface of Earth's crust. These have diverse properties, depending on their composition and the temperature and pressure conditions in which they were formed. Sedimentary Sedimentary rocks are formed at the earth's surface by the accumulation and cementation of fragments of earlier rocks, minerals, and organisms or as chemical precipitates and organic growths in water (sedimentation). This process causes clastic sediments (pieces of rock) or organic particles (detritus) to settle and accumulate, or for minerals to chemically precipitate (evaporite) from a solution. The particulate matter then undergoes compaction and cementation during at moderate temperatures and pressures (diagenesis). Before being deposited, sediments are formed by weathering or earlier rocks by erosion in a source area, and then transported to the place of deposition by water, wind, ice, mass movement or glaciers (agents of denudation). Mud rocks comprise 65% (mudstone, shale and siltstone); sandstones 20 to 25% and carbonate rocks 10 to 15% (limestone and dolostone).[3] About 7.9% of the crust by volume is composed of sedimentary rocks, with 82% of those being shales, while the remainder consist of limestone (6%), sandstone and arkoses (12%).[5] Sedimentary rocks often contain fossils. Sedimentary rocks form under the influence of gravity and typically are deposited in horizontal or near horizontal layers or strata and may be referred to as stratified rocks. A small fraction of sedimentary rocks deposited on steep slopes will show cross bedding where one layer stops abruptly along an interface where another layer eroded the first as it was laid atop the first. Metamorphic Metamorphic rocks are formed by subjecting any rock type—sedimentary rock, igneous rock or another older metamorphic rock—to different temperature and pressure conditions than those in which the original rock was formed. This process is called metamorphism; meaning to "change in form". The result is a profound change in physical properties and chemistry of the stone. The original rock, known as the protolith, transforms into other mineral types or else into other forms of the same minerals, such as by recrystallization.[3] The temperatures and pressures required for this process are always higher than those found at the Earth's surface: temperatures greater than 150 to 200 °C and pressures of 1500 bars.[6] Metamorphic rocks compose 27.4% of the crust by volume.[5] The three major classes of metamorphic rock are based upon the formation mechanism. An intrusion of magma that heats the surrounding rock causes contact metamorphism—a temperature-dominated transformation. Pressure metamorphism occurs when sediments are buried deep under the ground; pressure is dominant and temperature plays a smaller role. This is termed burial metamorphism, and it can result in rocks such as jade. Where both heat and pressure play a role, the mechanism is termed regional metamorphism. This is typically found in mountain-building regions.[2] Depending on the structure, metamorphic rocks are divided into two general categories. Those that possess a texture are referred to as foliated; the remainder are termed non-foliated. The name of the rock is then determined based on the types of minerals present. Schists are foliated rocks that are primarily composed of lamellar minerals such as micas. A gneiss has visible bands of differing lightness, with a common example being the granite gneiss. Other varieties of foliated rock include slates, phyllites, and mylonite. Familiar examples of non-foliated metamorphic rocks include marble, soapstone, and serpentine. This branch contains quartzite—a metamorphosed form of sandstone—and hornfels.[2] Human use The use of rocks has had a huge impact on the cultural and technological development of the human race. Rocks have been used by humans and other hominids for at least 2.5 million years.[7] Lithic technology marks some of the oldest and continuously used technologies. The mining of rocks for their metal ore content has been one of the most important factors of human advancement, which has progressed at different rates in different places in part because of the kind of metals available from the rocks of a region.[8][not in citation given] Mining Mining is the extraction of valuable minerals or other geological materials from the earth, from an ore body, vein or (coal) seam. This term also includes the removal of soil. Materials recovered by mining include base metals, precious metals, iron, uranium, coal, diamonds, limestone, oil shale, rock salt and potash. Mining is required to obtain any material that cannot be grown through agricultural processes, or created artificially in a laboratory or factory. Mining in a wider sense comprises extraction of any resource (e.g. petroleum, natural gas, salt or even water) from the earth.[9] Mining of rock and metals has been done since prehistoric times. Modern mining processes involve prospecting for ore bodies, analysis of the profit potential of a proposed mine, extraction of the desired materials and finally reclamation of the land to prepare it for other uses once mining ceases.[10] The nature of mining processes creates a potential negative impact on the environment both during the mining operations and for years after the mine has closed. This impact has led to most of the world's nations adopting regulations to manage negative effects of mining operations.[11] See also References - ^ Roberts, Dar. "Rocks and classifications". Department of Geography, University of California, Santa Barbara. Retrieved November 11, 2012. - ^ a b c d Wilson, James Robert (1995), A collector's guide to rock, mineral & fossil localities of Utah, Utah Geological Survey, pp. 1–22, ISBN 1557913366. - ^ a b c d Blatt, Harvey; Tracy, Robert J. (1996). Petrology (2nd ed.). W. H. Freeman. - ^ One or more of the preceding sentences incorporates text from a publication now in the public domain: Chisholm, Hugh, ed. "Petrology". Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press. - ^ a b c Bucher, Kurt; Grapes, Rodney (2011), Petrogenesis of Metamorphic Rocks, Springer, pp. 23–24, ISBN 3540741682. - ^ Blatt, Harvey and Robert J. Tracy, Petrology, W.H. - ^ William Haviland, Dana Walrath, Harald Prins, Bunny McBride, Evolution and Prehistory: The Human Challenge, p. 166 - ^ "Overview of mining and impacts". Retrieved June 8, 2012. - ^ Botin, J.A., ed. Sustainable Management of Mining Operations. Denver, CO, USA: Society for Mining, Metallurgy, and Exploration. - ^ Wilson, Arthur (1996). The Living Rock: The Story of Metals Since Earliest Times and Their Impact on Developing Civilization. Cambridge, England: Woodhead Publishing. - ^ Terrascope. "Environmental Risks of Mining". The Future of strategic Natural Resources. Cambridge, MA, USA: Massachusetts Institute of Technology. Retrieved 10 September 2014.