http___bnr.bg_finance_post_100438223_mario-dragi-potvardi-che-ecb-shte-zapazi-stimulirashtata-parichna-i-lihvena-politika-za-prodaljitelen-period-ot-vreme_1.xml
http___www.bis.org_review_r140411b.htm.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 10.2 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 15.2 16.1 16.2 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 20.2
Снощи шефът на ЕЦБ Марио Драги потвърди, че Централната банка ще запази настоящата стимулираща политика на рекордно ниски лихви за продължителен период от време и че банката е готова да използва нестандартни мерки, ако това е необходимо. Пред комисията по икономически и валутни въпроси на новосформирания Европейски парламент в Страсбург Драги заяви, че новата програма за ликвидна подкрепа на ЕЦБ ще постави под низходящ натиск лихвите на паричните пазари. Той очаква продължаване на икономическото възстановяването на еврозоната и обеща тържествено, че ще остане в сила настоящата стимулираща парична политика на Централната банка. В същото време Драги отхвърли спекулации, че планира да подаде оставка като президент на ЕЦБ. В отговор на въпрос, свързан със спекулации в пресата, че той планира да напусне своя пост, Драги отговори твърдо: Необоснованите слухове от страна на заинтересовани страни са неоснователни. Ще остана в ЕЦБ. Ние ще запазим висока степен на стимулираща парична политика. С оглед на прогнозите за инфлацията, ние ще запазим основните лихвени проценти на ЕЦБ при настоящите нива за продължителен период от време, подчерта той в приветственото си слово пред Европейския парламент. Освен това, ЕЦБ продължава да бъде в готовност да предприеме действия, ако е необходимо, за по-нататъшното справяне с рисковете от твърде продължителен период на ниска инфлация. Това би могло да включва и използването на други неконвенционални (нестандартни) финансови инструменти, но в съответствие с нашия мандат за поддържане на ценова стабилност, посочи Драги. Той заяви, че мащабните покупки на публичен и частен дълг е "категорично" в рамките на мандата на ЕЦБ да държи инфлацията стабилна - малко под 2%. Забележките на Драги са най-новите индикации, че ЕЦБ е отворена за допълнителни агресивни стимули, ако инфлацията в еврозоната остане твърде ниска за прекалено дълго време. Драги очерта пред европейските депутати подробности за програмата на ЕЦБ за целеви операции по дългосрочно рефинансиране (програма, известна като TLTRO). Като обясни, че слабото банково кредитиране представлява "насрещен вятър" пред икономическото възстановяване на Еврозоната и спирачка за инфлацията през последните години, той посочи, че TLTRO програмата няколко милиарда евро ще има редица позитивни влияния, включително намаляване на разходите за рефинансиране на търговските банки, което от своя страна би трябвало да се отрази и на техните клиенти (на кредитополучателите). Това ще облекчи кредитните условия и ще стимулира кредитирането, каза той. Освен това растежът на нашия финансов баланс в резултат на значителната по размер TLTRO програма ще доведе до натиск за намаляване на лихвените проценти на паричните пазари. Това ще допринесе допълнително за намаляване на разходите за финансиране на банковия сектор. Марио Драги подчерта за втори пореден път (след подобна негова реч през миналата седмица в Лондон), че има необходимост от по-голямо сътрудничество и сближаване на икономическата политика на равнище Европейски съюз. Мисля, че е налице случай за някаква форма на общо управление на структурните реформи. Това е така, защото резултатът от структурни реформи - постоянно високо ниво на производителност и конкурентоспособност - не е само в интерес на една страна, но и в интерес на Съюза като цяло, каза той. Драги каза, че ултраниските лихвени проценти на ЕЦБ няма да доведат до раздуване на цените на финансовите активи, но в същото време предупреди за "пенливи" условия в жилищните пазари на някои страни от еврозоната. Регулаторни политики са основна защита срещу такива рискове, посочи Драги, добавяйки, че паричната политика не е правилният инструмент, който трябва да се използва по време на ниска инфлация. Това негово изявление бе направено часове след като Международният валутен фонд поднови призивите към ЕЦБ да обмислят големи покупки на активи, операция, позната като "количествени улеснения", за да се съживи кредитирането в еврозоната и за да гарантира, че ултраниски инфлация няма да навреди на икономическо възстановяване на региона. Количествените улеснения попадат в рамките на нашия мандат, заяви г-н Драги пред европейските парламентаристи. По-рано вчера МВФ очерта редица ползи от мащабните правителствени покупки от страна на ЕЦБ. Такава политика, която беше използвана широко от централните банки в САЩ, Великобритания и Япония, може да избута нагоре инфлацията чрез повишаване на потреблението и инвестициите в рамките на еврозоната и да подкрепи тази тенденция чрез съживяване на търсенето и предлагането на банкови кредити, заявиха Реза Могхадам, който е ръководител на Европейския отдел на МВФ, както и заместник-директорът на отдела Ранджит Тея. Във вчерашната си реч в Старсбург Драги отново повтори, че рисковете пред икономическите перспективи в еврозоната остават в низходяща посока (рискове за по-слаб от очакванията растеж), докато безработицата все още е висока. Инфлацията е в "много ниски нива" и ще остане ниска в следващите месеци, но инфлационните рискове са в общ план балансирани (ограничени рискове както във възходяща, така и в низходяща посока). Според Марио Драги по-високите валутни нива на еврото представляват риск за устойчивото икономическо възстановяване. Същевременно МВФ понижи прогнозите за икономическия растеж в еврозоната и вече очаква повишение на БВП с 1,1% през 2014-а година спрямо прогноза от април (заложена в доклада за "Световни икономически перспективи") за растеж от 1,2%. За 2015-а година МВФ очаква растеж на еврозоната от 1,5%. Фондът отбеляза, че евентуално по-нататъшно поскъпване на еврото може лесно да бутне инфлацията в негативна територия (да доведе до дефлация). В същото време МВФ понижи и прогнозата си за инфлацията в еврозоната през настоящата година до 0,7% от априлска прогноза за инфлация от 0,9%, но очаква ускоряване на инфлацията до 1,2% през 2015-а година. Ако инфлацията остане прекалено ниска, ЕЦБ трябва да обмисли съществено разширяване на финансовия си баланс, стартирайки програма за количествени улеснения, посочи МВФ.
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 4.9 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 8.6 8.7 8.8 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 9.7 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6
Mario Draghi: Euro area economic outlook, the ECB's monetary policy and current policy challenges Statement by Mr Mario Draghi, President of the European Central Bank, prepared for the twenty-ninth meeting of the International Monetary and Financial Committee, Washington DC, 10 April 2014. I would like to focus on the euro area economic outlook, the ECB's monetary policy and current policy challenges. The recovery in the euro area is ongoing. Euro area real GDP has now increased for three consecutive quarters and recent survey data are consistent with a continuation of this trend. Looking ahead, a strengthening contribution from domestic demand should materialise, supported by our accommodative monetary policy stance, ongoing improvements in financing conditions working their way through to the real economy, and the progress made by euro area countries in terms of fiscal consolidation and structural reforms. In addition, real incomes are positively influenced by moderate commodity price developments, in particular lower energy prices. Economic activity is also expected to benefit from a gradual strengthening of demand for euro area exports. At the same time, however, unemployment in the euro area remains high, even if labour markets have shown first signs of improvement, and, overall, unutilised capacity is sizeable. Moreover, the necessary balance sheet adjustments in the public and private sectors will continue to weigh on the pace of the economic recovery. The risks surrounding the euro area economic outlook continue to be on the downside. They relate to geopolitical risks and an insufficient implementation of structural reforms in euro area countries as well as to developments in global financial markets and in emerging market economies. Recent information remains consistent with our expectation of a prolonged period of low inflation that will be followed by a gradual upward movement in consumer prices (HICP inflation rates) during 2015 to reach levels closer to 2% towards the end of 2016. The gradual decline in euro area inflation rates since last summer primarily reflects negative contributions from energy prices as well as a substantial fall in unprocessed food price inflation. At the same time, medium to long-term inflation expectations remain firmly anchored in line with our definition of price stability. Both upside and downside risks to the outlook for price developments remain limited, and broadly balanced over the medium term. In this context, the possible repercussions of geopolitical risks and exchange rate developments will be monitored closely. The ECB's monetary policy stance continues to be geared towards maintaining the degree of monetary accommodation warranted by the outlook for price stability. It thereby assists the gradual recovery in economic activity. Looking ahead, the ECB is resolute in its determination to maintain a high degree of monetary accommodation and to act swiftly if required. Hence, the ECB's Governing Council does not exclude further monetary policy easing and it firmly reiterates that it continues to expect the key ECB interest rates to remain at present or lower levels for an extended period of time. This expectation is based on an overall subdued outlook for inflation extending into the medium term, given the broad-based weakness of the economy, the high degree of unutilised capacity and subdued money and credit dynamics. The Governing Council is unanimous in its commitment to using also unconventional instruments within the ECB's mandate in order to cope effectively with risks of a too prolonged period of low inflation. At the same time, it is closely following developments on money markets. Since the summer of 2012, substantial progress has been made in improving the funding situation of banks in the euro area. In order to ensure an adequate transmission of monetary policy to financing conditions in all euro area countries, the fragmentation of euro area credit markets should decline further and the resilience of banks must be strengthened where needed. The comprehensive assessment by the ECB, which is now well underway, will make an important contribution in this regards. It should also foster transparency of banks' balance sheets and strengthen confidence in the banks, thereby supporting a revival of bank credit in the euro area. As a matter of fact, banks in the euro area are continuing to strengthen their balance sheets already ahead of the execution phase of the asset quality review by the ECB and the subsequent stress test foreseen for the autumn. The ECB is also contributing towards a revitalisation of the asset-backed securities market in Europe, which would be an important avenue to further support credit flows in the euro area and for the credit transmission channel. Important further progress on the road to banking union has been made since the previous IMFC meeting. The ECB's internal preparations for the operational start of the Single Supervisory Mechanism (SSM) are well underway. The Supervisory Board has been fully operational since the start of this year and is among other things finalising the SSM supervisory model. On the legislative front, political agreements have been reached at the European level between the EU Council and the European Parliament on the Bank Recovery and Resolution Directive and the Deposit Guarantee Schemes Directive. More recently, agreement has also been reached on the Single Resolution Mechanism (SRM), with an effective governance and a clear road map towards constituting a Single Resolution Fund. In combination with the agreement to enhance the Fund's borrowing capacity, this will help to break the link between national banking systems and sovereigns within the euro area and it will protect taxpayers' money in the orderly resolution, notably, of cross-border cases. It is important now to keep up the legislative momentum, also at the national level, in order for the SSM and the SRM to become operational within approximately one year. It is worth acknowledging the very significant progress that has been made in less than two years on Europe's ambitious commitment to build a genuine banking union. As regards fiscal policies, euro area countries have made substantial progress with fiscal consolidation over the past few years. In the euro area, the average budget deficit has halved compared with the peak level during the crisis. This has created some room for slowing the pace of consolidation. However, we must avoid the pitfall of being complacent in order not to repeat the mistakes from pre-crisis times. Euro area countries should not unravel past consolidation achievements and should put high government debt ratios on a downward trajectory over the medium term, in line with the Stability and Growth Pact. Fiscal strategies should ensure a growth-friendly composition of consolidation to achieve better quality and more efficient public services. In this respect, we welcome the work presented in the last two editions of the IMF Fiscal Monitor on identifying well-designed and growth-friendly consolidation measures on the revenue and expenditure sides of the budget. Lastly, although major progress has been made, euro area countries need to strengthen their efforts to reform their labour and product markets in a decisive way in order to improve competitiveness, raise potential growth and generate employment opportunities. More precisely, labour markets need to be more inclusive, flexible and resilient, while product markets, including those for services, should be made more efficient and dynamic. In addition, countries should take further steps towards improving the business environment and more growth-friendly taxation. Bold and effective implementation of these measures is crucial and primarily in the interest of the individual countries. At the same time, it is key for strengthening the functioning of the Economic and Monetary Union and will support the global recovery. Finally, it is also fully congruent with the call of the IMF Managing Director in her Global Policy Agenda for the euro area to make its contribution to reinvigorating global growth and employment.