http___blog.simmakers.com_automatic-geological-structure-reconstruction__lang_bg_1.xml
http___blog.simmakers.com_automatic-geological-structure-reconstruction_.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 27.2 27.3 27.4 27.5 28.1 29.1 30.1 31.1 31.2 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 47.1 48.1 48.2 49.1 49.2 49.3 50.1 51.1 52.1 52.2 53.1
ВЪВЕДЕНИЕ В тази статия, нов метод геоложки реконструкция структура е описана, въз основа на информация относно наличието на геоложки хоризонти получени от проучване. Редица термини, използвани в описанието на техниката трябва да се определя. Под кладенците в тази бележка изглежда геотехнически сондажи, които определят физическите и механични свойства на почвите. Сондажен осигурява информация на вертикалното разпределение на слоевете чрез дълбочината на почвата. Слоевете на материали около сондажни кладенци са показани от сегментите на фигура 1. Смокиня. 1: Слоеве на материали, разкрити от сондажи При създаване на геоложки модели в специализирани софтуерни пакети, някои допълнителни стъпки са необходими в повечето случаи. Например, когато реконструкцията геоложки пластове с помощта на сондажа данни, групирането на слой сегменти се извършва ръчно. Това може да бъде много сложен процес за сайтове с голям брой на сондажи и слоеве. В този новоразработен решение, възлагането на сегменти със съответните геоложки слоеве се извършва автоматично. Тук, потребителят може да прецизирате резултатите от определяне на допълнителни входни параметри по отношение на геоложка информация по-горе и след сондажа данни. INPUT DATA Сондажни комплекта За правилното геоложки анализ структура, сондажи трябва да са разположени по границите на зоната за моделиране, както и в пунктовете на резки разлики в обема, в геоложки пластове (e.g., ледени слоеве). Сондажни данни: Сондажни координати Wellhead марки Списък на материали в геоложки пластове Списък на капацитет слоеве Между два сондажа, е възможно да се създаде сечения описващи капацитет на слоевете. Участъци, които не могат да имат припокриващи мощности (те не могат да пресичат). Смокиня. 2: Напречно сечение Описвайки напречно сечение: A двойка на сондажи Списък на не-пресичащи се линии, свързващи съединителни точки на слоевете. Изходни данни Геоложки строеж: Наборът от геометрии под формата на затворени триъгълници повърхности, представлява геоложки слоеве, без пресичане или кухини между. Смокиня. 3: Геоложката структура на симулация площ Напречни сечения между двете сондажите. СТРОИТЕЛНИЯ МЕТОДА Има четири основни стъпки в автоматичен реконструкция геоложка структура. Стъпка 1 - Изграждане на свободните сечения: Триангулацията Делоне се използва на базата на сондажи (върхове) и потребителското сечения (структурни ребра). Получените секции са възстановени от краищата на образуваните триангулация. Сред реконструираните участъци, един "празен" един ще се появи (виждам. "Idle сечения" са дефинирани като тези, които не бяха определени първоначално от потребителя. Разпределението на слой в тези участъци е неизвестен. Смокиня. 4: Генериране на сондажа триангулация Стъпка 2 - Попълване на свободните напречни сечения: Cutpoints сегменти са свързани, за да образуват правилното разпределение на материали в режим сечения между сондажи. Няколко критерия за оптимизация с линейни scalarization се използва в описания метод. Два критерия са оптимизирани: Броят на слоевете, запълване на свободните напречни сечения. Общо наклон слой. Това може да бъде решен с подреждането с повтарящ формула: Къде: гий- Предмет на стойност за аз и J сондажни сегменти. mаз, mJ- сегмент слоеве аз и J в сондажи 1 и 2 съответно. Sий - Наклон слой аз и J. гр,з- Тегло критерий. Критерий тежест може да бъде определен от потребителя. Този метод позволява разделяне на сондажните сегменти в няколко части и може да подобри качеството на симулацията чрез увеличаване на времето на начина на функциониране. Стъпка 3 - Изграждане на грубите слоеве След попълването на всички раздели в цялостната структура на съкращенията, груб реконструкция на геоложката структура на земята се извършва въз основа на приблизителните геометрии (наричано - на "груби" слоеве), описва слоеве материали. Смокиня. 5: Груби създаване слой Груби слоеве са валидни геометрии, състояща се от линии, които представляват напречни сечения. Горни и долни граници на груби слоеве са изгладени след интерполация. Стъпка 4 - Интерполация на груби слоеве: Са били използвани различни схеми за интерполация: kriging, обратнопропорционална разстояние претеглена интерполация (Метод Шепърд), радиално-основа функция интерполация. Потребителят може да персонализирате тези, както се изисква, избор на най-подходящи един за реконструкция на модела. Интерполация се извършва за точките, които съставляват най-горните и долните граници на груби слоеве. Междинните точки са равномерно разпределени в областта на груби слоеве, според дефинирани от потребителя плътности дистрибуция. Точките на данни, получени по този начин се образува на базата на горните и долните повърхности триъгълници, генерирани. Тези повърхности са свързани към страничните повърхности и образуват геоложки пласт. Заключения Тази техника представлява уникално решение за геоложки реконструкция структура. Нейната отличителна черта е, че тя позволява автоматично създаване на геоложки хоризонт 3D модели с участието на голям брой сондажи и голямо разнообразие от почви, по този начин се свежда до минимум количеството на рутинна работа за потребителя. Потребителят може също така да създадете сечения ръчно. Тази техника е много популярен в създаването на модели за геоложката структура на почвата на дълги писти, тъй като тя значително намалява времето за потребителя на реконструкцията.
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 27.2 27.3 27.4 27.5 28.1 29.1 30.1 31.1 31.2 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 47.1 48.1 48.2 49.1 49.2 49.3 50.1 51.1 52.1 52.2 53.1
INTRODUCTION In this article, a new geological structure reconstruction method is described, based on information regarding the occurrence of geological horizons obtained by exploration. A number of terms used in the description of the technique need to be determined. Under the wells in this note seem geotechnical boreholes that determine the physical and mechanical properties of soils. A borehole provides information on the vertical distribution of layers through the soil depth. The layers of materials around the drilling wells are shown by the segments in Figure 1. Fig. 1: Layers of materials revealed by boreholes When creating the geological models in specialized software packages, some additional steps are required in most cases. For example, when reconstructing geological layers using borehole data, the grouping of layer segments is performed manually. This can be a very complicated process for sites with a large number of boreholes and layers. In this newly developed solution, the assignment of segments to corresponding geological layers is performed automatically. Here, the user can refine the results by specifying additional input parameters regarding geological information above and beyond the borehole data. INPUT DATA Borehole sets For correct geological structure analysis, boreholes should be located along the borders of the modeling area, as well as at the points of sharp capacity differences in geological layers (e.g., ice layers). Borehole data: 1) Borehole coordinates 2) Wellhead mark 3) List of materials in geological layers 4) List of layers capacity Between two boreholes, it is possible to create cross sections describing the capacity of the layers. Sections cannot have overlapping capacities (they cannot cross each other). Fig. 2: Cross section Describing a cross section: 1) A pair of boreholes 2) List of non-intersecting lines connecting joining points of layers. OUTPUT DATA Geological structure: 1) The set of geometries in the form of closed triangulated surfaces that represents geological layers, without crossing or voids between. Fig. 3: Geological structure of a simulation area 2) Cross sections between the two boreholes. THE CONSTRUCTION METHOD There are four main steps in automatic geological structure reconstruction. Step 1 – construction of idle cross sections: The Delaunay triangulation is used based on boreholes (vertices) and user cross sections (structural ribs). The resulting sections are reconstructed by the edges of the generated triangulation. Among the reconstructed sections, an "empty" one will appear (see. Fig.4). “Idle cross sections” are defined as those that were not initially set by the user. The layer distribution in such sections is unknown. Fig. 4: Generation of borehole triangulation Step 2 – filling the idle cross sections: Cutpoints of segments are connected in order to form the correct distribution of materials in idle cross sections between boreholes. Multi-criteria optimization with linear scalarization is used in the described method. Two criteria are optimized: 1) The number of layers, filling the idle cross sections. 2) Total layer inclination. It can be solved with sequence alignment with a recurrent formula: Where: dij– subject value for i and j borehole segments. mi, mj– segment layers i and j in boreholes 1 and 2 respectively. Sij – layer inclination i and j. g,h– criterion weight. Criterion weighting can be specified by user. This method allows splitting the borehole segments into several parts and can improve the quality of the simulation through an increase in the method operation time. Step 3 – construction of the coarse layers After filling in all the sections in the overall structure of the cuts, a rough reconstruction of the geological ground structure is performed on the basis of the approximate geometries (hereinafter - the “coarse” layers), describing the layers of materials. Fig. 5: Coarse layer creation Coarse layers are the valid geometries, composed of lines that constitute cross sections. Upper and lower bounds of coarse layers are smoothed after interpolation. Step 4 – interpolation of coarse layers: Various interpolation schemas were used: kriging, inverse distance weighted interpolation (Shepard's method), radial-basis function interpolation. The user can customize these as required, selecting the most suitable one for the model reconstruction. Interpolation is carried out for the points that make up the upper and lower bounds of coarse layers. Intermediate points are uniformly distributed in the areas of coarse layers, according to user defined distribution densities. The data points obtained thus form the basis of the upper and lower triangulated surfaces generated. These surfaces are connected to the side faces and form a geological layer. Conclusions This technique represents a unique solution for geological structure reconstruction. Its distinguishing feature is that it allows the automatic construction of geological horizon 3D models involving a large number of boreholes and a large variety of soils, thus minimizing the amount of routine work for the user. The user can also create cross sections manually. This technique is popular in creating models for the geological structure of the soil on long runs, as it significantly reduces user time for the reconstruction.