http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100979478_es-uvelichava-subsidiite-za-balgaria-pri-obshto-namalenie-na-budjeta-za-kohezia_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100979496_eu-cohesion-budget-down-subsidies-for-bulgaria-up.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 1.7 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 3.10 3.11 3.12 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7
Европейската комисия представи своя вариант на бюджет на ЕС за 2021-2027 г. След излизането на Великобритания европейските пари ще са по-малко и навсякъде ще има съкращения. Най-големи се предвижда те да бъдат в структурните фондове и в земеделието. Това обаче не важи за България, която е сред не многото държави в общността, за които Брюксел предвижда повече пари, отколкото в сегашния бюджет. Става дума за бюджета за кохезионната политика и за общата селскостопанска политика. И при двете програми има намаление на парите, като общият бюджет на кохезионната политика за 2021-2027 г. ще бъде 373 млрд. евро, или 7 на сто по-малко от сега. Субсидиите за фермерите намаляват с по-малко – с около 1 процент. На този фон предназначените за България европари се увеличават с 8 процента до 8.9 млрд. евро, вместо досегашните 8.3 млрд. Финансирането нараства и за Румъния, Гърция, Кипър, Испания, Италия. Най-засегнати от новите правила за структурните фондове са Полша, Унгария, Чехия, Литва, Естония и Малта. През следващия програмен период те ще получат една четвърт по-малко от това, с което разполагат сега по фондове за кохезия, сочат сметките. Повече пари – по-добре! Това правило дали е валидно за предназначените за България евросубсидии? Мненията са противоречиви. От една страна, без тези пари много от инфраструктурните публични проекти нямаше да бъдат възможни – например автомагистралите или благоустрояването на много населени места в страната. Делът на еврофинансирането надхвърля 60 на сто от стойността на въпросните проекти. Останалото е местно съфинансиране. Като стана дума за съфинансиране, трябва да се каже, че новата политика на Евросъюза предвижда по-голямо участие на националните правителства в съвместните проекти. От това следва, че българският държавен бюджет ще трябва също така да намери повече пари, които да добави към евросубсидиите. Задачата не е много лесна за най-бедната държава в Евросъюза, тъй като исканията за повече пари идват от всички страни – здравеопазване, образование, отбрана и сигурност, социално подпомагане и т. н. Скептиците относно положителните ефекти от еврофинансирането отбелязват също така, че то изкривява принципа на свободната конкуренция и че положителните ефекти не са кой знае колко големи в крайна сметка. И действително, средствата на Евросъюза, които се отпускат на България, на пръв поглед са немалко, но на практика не надхвърлят 3 процента от брутния вътрешен продукт. Но и трябва да признаем, че в същото време българската икономика представлява едва 0.3 на сто от общата европейска икономика. В този контекст заслужава да добавим още нещо – въпреки номиналното си нарастване, евросубсидиите на глава от населението в България остават едни от най-ниските в обединена Европа. На вceĸи бългapин ce пaдaт пo 1248 евро oт нoвия бюджeт нa EC, а нa вceĸи xъpвaтин – нaд 2100. Разликата е почти двойна. Това е в резултат от прилагането на новата европейска политика, според която се пpeĸpaтявa пpaĸтиĸaтa зa paзпpeдeлянe нa пapитe зa cближaвaнe caмo cпopeд БBΠ нa глaвa oт нaceлeниeтo. Cpeд нoвитe пoĸaзaтeли, oт ĸoитo зaвиcи финaнcиpaнeтo, ca бeзpaбoтицaтa cpeд млaдитe xopa, нивaтa нa oбpaзoвaниe, имигpaциятa мeждy 2014 г. и 2017 г. и въглepoднитe eмиcии. Независимо какви са аргументите и критериите на Еврокомисията, с толкова малко субсидии на глава от населението България няма да може скоро да настигне по-развитите европейски страни, какъвто е точно смисълът на кохезионната политика и нейните финансови инжекции. Има още нещо много важно за България в новия бюджет на Евросъюза. Както вече многократно беше казано, София възнамерява твърдо да представи до края на този месец кандидатурата си за влизане в обменния механизъм ERM2, който някои наричат „чакалня” за еврозоната. В Брюксел смятат, че всички страни-кандидатки за еврото трябва да бъдат подпомогнати, за да може техните усилия да отговорят на критериите за членство да се увенчаят с успех. За тази цел са предвидени и пари, като общият им размер за 7 години ще е 25 млрд. евро, като достъп до тях ще имат държавите, които заявят пред Брюксел, че искат да влязат в Еврозоната. Евросубсидиите не са панацея, колкото и големи да са те. Те обаче са важни, защото действат и дисциплиниращо, и антикорупционно. Да не говорим, че с европейски пари бяха направени много неща, на които хората се радват. Достатъчно е да споменем прекрасното метро в София. Новият бюджет на Евросъюза за България изглежда окуражаващ. Все пак трябва да се има предвид, че проектобюджетът на Европейската комисия трябва да премине и през Европейския парламент, и през Европейския съвет, които трябва да кажат тежката си дума преди окончателното приемане на финансовия план. Тези дискусии започват тези дни в София, която в момента е председател на Европейския съюз.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 11.1 11.2
The European Commission presented its version of the EU budget for 2021-2027. Once the UK leaves the EU, there will be less European funding and there will be cutbacks everywhere, the biggest cuts being in the structural funds and in agriculture. However, this will not affect Bulgaria which is among the few countries of the EU for which Brussels hass earmarking more money than in the current budget, specifically for cohesion policy and common agricultural policy. Funding for these two programmes will be cut down, with the cohesion policy budget for 2021-2027 totalling 373 billion euro, which is 7 percent less than now. Subsidies for farmers are also being reduced, though only by approximately 1 percent. European funding as a whole may be cut down, but for Bulgaria it is being increased – by 8 percent, to reach 8.9 billion euro, instead of the current 8.3 billion. EU financing is going up for Romania, Greece, Cyprus, Spain and Italy as well. There are several countries the new rules concerning structural funds will affect most adversely - Poland, Hungary, the Czech Republic, Lithuania, Estonia and Malta. Estimates show that over the next programming period the money they will receive will be down by a quarter compared to what they are now getting in cohesion funds. Bulgaria will be receiving more money, still, there seem to be conflicting opinions on the matter. On the one hand, without this money, many of the infrastructure projects would not have been possible – for example motorways or urbanization projects where European funding covers more than 60 percent of the costs, the remainder coming from local co-financing. Speaking of co-financing, it should be said that the EU’s new policy envisages that national governments cover a bigger share of the cost of joint projects. This means that the national budget will now have to come up with more money to add to the European subsidies. A task that is not all that easy for the poorest country of the EU. Skeptics also question the positive effects of European funding on one more point – that it distorts the principle of free competition. Though the European funding for Bulgaria is substantial, in fact it does not exceed 3 percent of the country’s GDP, though it should immediately be added that Bulgaria’s economy actually accounts for a mere 0.3 percent of Europe’s overall economy. In light of all this one more thing should be made mention of – despite its nominal increase, the per capita European subsidies in Bulgaria are still among the lowest in united Europe with €1,248 of the new EU budget per person, or almost half the per capita sum for Croatia, for example. In point of fact this disparity is the result of the implementation of the new European policy, which puts an end to the practice of allocating cohesion funding depending on per capita GDP. The new criteria on which financing depends include youth unemployment, levels of education, immigration in the 2014-2017 period and carbon emissions. There is one thing in the EU’s new budget that is very important to Bulgaria. Sofia has stated its firm intent to apply, by the end of this month, for the ERM-2 (Exchange Rate Mechanism), or the Eurozone waiting-room as it is also known. Brussels says that all countries applying for the Eurozone should be assisted so that by their efforts they may live up to the membership criteria. The funding earmarked for the purpose amounts to €25 billion over 7 years; access to this money will be given to the countries which have stated their intent to enter the Eurozone. Though they are no panacea, European subsidies are important because they also act as a disciplining and anti-corruption mechanism. Not to mention the fact that European money has made possible so many of the things that benefit the public – the Sofia metro, for one. The EU’s new budget for Bulgaria is encouraging, though the European Commission’s draft still has to be endorsed by the European Parliament and the European Council which are yet to have their say. These discussions will start in the coming days in Sofia, as Bulgaria now holds the Presidency of the Council of the European Union. English version: Milena Daynova Have you wondered how much a state is worth? The answer comes from the British company Brand Finance. For another year in a row it has compiled a ranking of brands and has published a list with country “prices”. The criteria The nation brand is the.. The Bulgarian authorities were planning until recently to lift the ceiling of all new pensions in this country. However, at the end of last week the Bulgarian cabinet announced unexpectedly that as of July 1, 2019 the maximum pensions will be.. Between January and August 2018 the profit of all 26 commercial banks in Bulgaria crossed the psychological boundary of BGN 1 billion (EUR 556 million). Moreover, the banks’ profit increased with 20% as compared to the same period last year...