http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100971537_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100971534_putting-the-western-balkans-back-on-the-eu-agenda-has-brought-about-considerable-changes-in-the-region.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9 2.10 2.11 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 7.2
Инвестициите, трансграничното сътрудничество и контрола са част от ключовите приоритети за осигуряването на европейската перспектива на Западните Балкани. Около този извод се обединиха участниците в семинара „Европейската перспектива на Западните Балкани: приносът на София”, посветен на предстоящата на 17 май среща на върха ЕС-Западни Балкани в столицата. Според бившия посланик на България в Босна и Херцеговина Ангел Ангелов, връщането на темата за Западните Балкани в дневния ред на ЕС доведе до съществени промени в региона. Примерите за това са няколко:Първият е договорът за приятелство между България и Македония. Той беше изключителен пример за всички страни в региона, че различни въпроси и проблеми, могат да бъдат решавани по един цивилизован начин между две държави, без намеса на трети външни сили. Само преди две седмици по време на срещата на Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа, провела се на езерото Блед, бяха излъчени още два положителни сигнала за промяна на климата в региона. За следващи държави- председатели на ПСЮИЕ, бяха избрани Босна и Херцеговина от 1 юни тази година и Косово от 1 юни догодина. Косово беше избрано с подкрепата на Сърбия, Румъния и Гърция, които не го признават. Вторият пример е свързан със Съвета за регионално сътрудничество (част от ПСЮИЕ). Кандидатите за негов генерален секретар бяха двама – албанец и черногорец. След няколко тура гласувания, не бе избран нито един от двамата. Затова Албания и Черна гора се разбраха помежду си и решиха първа начело за три години да застане Албания, следвана от Черна гора за още три. Друг добър пример се случи в Косово, където бе ратифициран договорът за демаркация на границата с Черна гора, което е едно от условията за визовата либерализация, която дава европейската перспектива за косовските граждани. В своето изказване политологът Антоний Гълъбов насочи вниманието към публикувания от ЕК на 2 май предварителен проект за новата многогодишна финансова рамка. Ролята на България, която като председател на Съвета на ЕС ще започне нейното обсъждане, е особено важна за бъдещето на Балканите. За да продължи да се развива този регион е необходимо увеличаване на средствата, предвидени за инвестиции: Прегледът на реализираните проекти за трансгранично сътрудничество показва, че ние имаме нужда от две неща. Първото е увеличаване на средствата, които да бъдат насочени към този тип програми и в същото време, от оптимизиране и цялостен преглед на това как се реализират средствата, които и без това имаме. Каква е устойчивостта на постигнатите резултати? В каква степен сме изправени пред риск от затваряне, в рамките на определен кръг организации от двете страни на границата, които веднъж изградили добри отношения, затварят възможността това да се случва и в други посоки. С други думи, ако общият европейски дебат е дали да се увеличават средствата на отделните страни, или да се оптимизират разходите по европейските програми, можем да кажем, че по отношение на европейската перспектива на Западните Балкани, ние имаме нужда и от двете неща. В първите дни на седмицата – 21 и 22 май, президентът Румен Радев посети Русия. Още в предварителните анонси се подчертаваше, че визитата слага край на десетгодишна пауза в двустранния диалог на най-високо равнище. След срещата с българския.. 15 години след Солунската среща на ЕС с държавите от Западните Балкани, вчера в София с проведе друга в същия формат. Още от миналата година събитието се очакваше от едни с големи надежди, а от други със скептицизъм заради участието на Косово,.. Социално-икономическите неравенства в страните от Западните Балкани са проблем, който трябва да бъде решен, не само заради надеждите им за присъединяване към ЕС, но и заради самите граждани. Около това мнение се обединиха участниците в..
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1
Investments, cross-border cooperation and control are some of the priorities that are key to the European perspective for the Western Balkans. This was the conclusion the participants in a seminar on the European perspective of the Western Balkans and Sofia’s contribution agreed on. The seminar was organized in the run-up to the EU-Western Balkans summit in Sofia on 17 May. Transport, gas and digital connectivity, as well as close contacts among the countries of the region are of critical importance to them so as to be able to counter Russia’s attempts to bolster its influence in the Balkans – this is the opinion expressed by two journalists from France Presse - Danny Kemp and Cédric Simon. According to Angel Angelov, former ambassador of Bulgaria to Bosnia and Herzegovina, putting the Western Balkans back on the EU agenda has brought about considerable changes in the region. Here are some examples: “The first example is the friendship treaty between Bulgaria and Macedonia,” Angel Angelov says. “It is a landmark example for all countries of the region that all kinds of issues and problems can be resolved in a civilized manner between two countries, without any outside interference. Just a fortnight ago, the meeting of the South East European Cooperation Process (SEECP) held near Lake Bled conveyed two more positive messages of a change of climate in the region – the next rotating presidencies of the organization go to Bosnia and Herzegovina, as of 1 June this year, and to Kosovo, as of 1 June 2019. Kosovo was elected with the support of Serbia, Romania and Greece which do not recognize it. The second example is connected with the Regional Cooperation Council of the SEECP. There were two candidates for director-general of the Council – from Albania and from Montenegro. After several rounds of voting, neither was elected, so Albania and Montenegro came to an understanding – that Albania take the helm for the first three years, and then Montenegro - for the next three. There was one more example that took place in Kosovo where the agreement was signed on the demarcation of the border with Montenegro – one of the visa liberalization conditions which opens up a European perspective for the citizens of Kosovo.” In his address, political analyst Antony Galabov focused on the European Commission preliminary draft of the new Multiannual Financial Framework, made public on 2 May. The role of Bulgaria which holds the Presidency of the Council of the EU and will therefore launch the discussions on the framework, is particularly important for the future of the Balkans. To continue to develop, the region will have to increase the funding for investments: “A look at the cross-border cooperation projects that have been implemented shows that there are two things we need. The first is to increase the funding for this kind of programmes, and to optimize and make a comprehensive analysis of the way money from the funding we already have has been spent. To what an extent are the results we have achieved sustainable? To what an extent does there exist any risk of isolation, within a certain group of organizations on the two sides of the border, having once built good relations, and then closing off any option for this to spread in other directions? In other words, taking that the common European debate is whether to increase funding for individual countries or optimize spending under European programmes, we can say that with regard to the European perspective of the Western Balkans we need both.” English version: Milena Daynova