http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100930249_kresnensko-razlojkoto-vastanie-geroichen-poriv-za-obedinenie-svoboda-i-choveshki-prava_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100930695_the-kresna-razlog-uprising-a-heroic-strive-for-unification-freedom-and-human-rights.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 8.1 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 11.1 11.2 11.3 12.1 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1
През 2018 г. се навършват 140 години от началото на Кресненско-Разложкото въстание в Пиринска Македония (днешна Благоевградска област). То е първият опит на българите, останали извън пределите на свободна България, да постигнат историческа справедливост – свобода и единение със своите сънародници. В началото на 1878-а Руско-турската освободителна война завършва с успех за освободителното дело. Османската империя е принудена да подпише прелиминарния Санстефански договор, с който признава независимостта на българските земи, а те са ясно определени в границите на признатата от султана Българска православна екзархия. Но на Берлинския конгрес през юни-юли 1878-а Великите сили разпокъсват българските земи заради своите геополитически интереси. Пиринска Македония е част от българската територия (32 978 кв. км.), която остава безусловно в Османската империя. През есента на 1878-а започва подготовката на въстанието, а на 5 октомври в Кресненското дефиле се води първото голямо сражение. Отбелязването на годишнината от въстанието започна с представителна изложба, открита в Националната библиотека „Кирил и Методий”, съвместна инициатива на библиотеката и община Кресна. Илияна Йотова за подвига на героите Кресненско-Разложкото въстание остава малко познато – незаслужено в сянката на Априлското въстание и на Руско-турската освободителна война. Но това е първият акт за формиране на единната българска нация – заяви в словото си при откриването на изложбата вицепрезидентът Илияна Йотова. И още: Оттук нататък ще започнат повече от половин век опити за национално обединение– години на борба, на родолюбие, на вяра и жажда за свобода. Днес, 140 години по-късно, героите на тази борба за тържество на справедливостта и свободата, неустрашимите юнаци като Димитър Попгеоргиев, Стоян войвода, Ильо войвода, Гаджал войвода, Баньо Маринов и много другиотдавнаса заели достойното си място в пантеона на българските герои. Днес често чуваме онези думи, написани на фасадата на Българското народно събрание, че „Съединението прави силата“. Добре е да не ги повтаряме само, а да се зачитаме в тези думи, защото техният истински прочит минава през онези години на Кресненско-Разложкото въстание. Митрополит Серафим за делото на духовниците Активно участие във въстанието вземат православните български духовници в Пиринска Македония. За тяхното дело говори в словото си Негово Високопреосвещенство Неврокопският митрополит Серафим: Както и самата изложба показва, в основата на започването на организацията на това въстание са духовници от македонските епархии на нашия народ. Които със своя пламенен дух успяват да подтикнат народа към себежертвеност, към проява на онази истинска съвършена християнска любов, която изисква да полагаме душите си за ближния. Затова приветствам всички, които са се потрудили, за да се обнови паметта за едно себежертвено родолюбиво дело, каквото е Кресненско-Разложкото въстание. Кметът на община Кресна Николай Георгиев благодари за съдействието в организирането на изложбата: Община Кресна не е голяма, тя не разполага с бюджетите на средните и големите български общини. Затова сме изключително признателни, трогнати от това, което направиха колегите от Националната библиотека… Те поеха нашата ръка и се включиха изключително активно в изготвянето на тази изложба. Огромен поклон към тяхното родолюбие и патриотизъм. Преди 140 години населението на тогавашна Пиринска Македония не е голямо, но то със своите въоръжени отряди продължава съпротивата срещу огромната империя повече от 6 месеца. Красимира Александрова за епичната борба на македонските българи Неслучайно въстанието е определяно като най-високия връх в съпротивата на македонските българи срещу решенията на Берлински конгрес, изтъкна Красимира Александрова, директор на Националната библиотека. Макар и неуспешно, въстанието е прелюдия към епичната борба на македонските българи начело с вътрешната Македоно-Одринска организация за национално освобождение и присъединяване към свободна Европа. То е една от най-продължителните изяви на въоръженото национално-освободително движение, което обхваща периода от октомври 1878 г. до края на май 1879 година. Кресненско-Разложкото въстание несъмнено е вдъхновено и от изграждането на свободна българска държава в Княжество България. Българите в Пиринска Македония знаят, че на север от тях се създава една България в духа на европейските традиции и зачитането на човешките права. Докато в Пирин още гърмят пушките и оръдията, на 16 април 1879 във Велико Търново е приета Търновската конституция със знаменателната фраза (член 61): „Всекой робъ отъ какъвто полъ, вера и народность да бъде, свободенъ става, щомъ стъпи на българска територия”. Свободата за Пиринска Македония ще дойде 33 години по-късно, в резултат на героичната Балканска война, в която българският народ отново ще удиви Европа и света със своята храброст. Снимки: БГНЕС
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 11.1
This year marks the 140th anniversary since the beginning of the Kresna-Razlog Uprising in Pirin Macedonia /today the region of Blagoevgrad/. This was the first attempt of Bulgarians who had remained outside the boundaries of free Bulgaria to achieve historical justice – freedom and unity with their compatriots. At the beginning of 1878, the Russo-Turkish War of Liberation accomplished successfully the cause for the liberation of Bulgaria. The Ottoman Empire was forced into signing the preliminary Treaty of San Stefanoby virtue of which it recognized the independence of the Bulgarian lands that were clearly defined and coincided with the boundaries of the Bulgarian Orthodox Christian Exarchate. However, at the Berlin Congress in June and July 1878, the Great Powers broke down the Bulgarian land led by their geopolitical interests. Pirin Macedonia /32,978 sq. km/ was part of the Bulgarian ethnic territory but remained unconditionally in the Ottoman Empire. In the autumn of 1878 the organization of the uprising began and on 5 October the first important battle was fought in the Kresna Gorge. Marking the anniversary of the uprising started with an exhibition at Sts. Cyril and Methodius National Library in Sofia, a joint initiative of the Library and the Municipality of Kresna. „The Kresna-Razlog Uprising remains little known – undeservedly standing in the shadow of the April Uprising and the Russo-Turkish War. But it was the first act for the formation of a united Bulgarian nation”, Bulgarian Vice President Iliana Iotova said in her speech at the opening of the exhibition. And more: “It triggered more than half a century-long attempts for national unification, years of struggle, patriotism, faith and desire for freedom. Today, 140 years on, the heroes in that struggle for the triumph of justice and freedom, the brave rebel leaders like Dimitar Popgeorgiev, Stoyan Voivode, Ilyo Voivode, Gadzhal Voivode, Banyo Marinov and many others have become part of the pantheon of Bulgaria’s national heroes. Today we often hear the words written on the façade of the Bulgarian National Assembly – Unity id Strength. We should not only repeat them mechanically, but read carefully, because their true meaning takes us back to those years of the Kresna-Razlog Uprising.” Orthodox priests in Pirin Macedonia were very active during the uprising. His Eminence the Nevrokop Metropolitan Seraphim said more about that in his speech: „As the exhibition shows, key organizers of this uprising were priests from the Bulgarian eparches in Macedonia. With their ardent spirit they urged the people to self-sacrifice and to a display of the true Christian love aimed to serve our fellows. Therefore I hail everybody who has worked to revive the memory of the sacrificial patriotic act that the Kresna-Razlog Uprising was.” The Mayor of the Municipality of Kresna Nikolay Georgiev thanked for the cooperation for the organization of the exhibition: „The Municipality of Kresna is not big, and has lower financial resources than medium and large municipalities in the country. That is why we are very grateful and touched by what the colleagues from the National Library did. They joined us actively in the work to prepare this exhibition. They deserve a deep bow of respect for their patriotism”. 140 years ago the population of Pirin Macedonia was not numerous but its armed detachments put up tough resistance to the forces of the huge Empire for more than 6 months. „It is not accidental that the uprising has been defined as the highest point in the resistance of Macedonian Bulgarians against the resolutions of the Berlin Congress”, said Krassimira Alexandrova, Director of the National Library. “Although it failed, the uprising was a prelude to the epic struggle of the Macedonian Bulgarians led by the Internal Macedonian-Edirne Organization for national liberation and accession to free Europe. It was one of the longest-running undertakings of the armed national-liberation movement – it was on from October 1878 till May 1879.” The Kresna-Razlog Uprisingwas undoubtedly inspired by the creation of a free Bulgarian state in the Principality of Bulgaria (today Northern Bulgaria and the Sofia region). Bulgarians in Pirin Macedonia were aware that a Bulgaria aligned with the spirit of European traditions and the regard of human rights was being created to the north of them. Freedom for Pirin Macedonia would come33 years later as a result of the heroic Balkan War when the Bulgarian nation would once again amaze Europe and the world with its exceptional bravery. English Daniela KonstantinovaPhotos: BGNES