http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100893850_lipsata-na-prozrachni-pravila-na-pazara-na-truda-demotivira-trudosposobnite-balgari_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100893951_lack-of-transparent-labor-market-rules-causes-demotivation-among-bulgarian-workers_2.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 3.10 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 5.8 5.9 5.10 5.11 5.12 5.13 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 8.2
Стане ли въпрос за работа, българинът е категоричен, че ще работи само при адекватно трудово възнаграждение. Това прозира и от данните на представително проучване върху нагласите на трайно незаетите български граждани. Според социолозите тази група никога не е била изследвана в България, защото не попада в никакви списъци. Затова се е наложило специално да се намери достъп до хората, които изследователски център ТРЕНД, провел изследването, поставя в групата на демотивираните да работят българи. Проучването е проведено по иновативна методика, а инициативата е на Ивайло Калфин, бивш вицепремиер и министър на труда и социалната политика, с финансовата подкрепа на фондация „Фридрих Еберт“. Най-важното, като резултат от изследването, е, че досега политиките за насърчаване на труда съвсем не са били насочено към тези хора – казва Ивайло Калфин и още: От доста време в различни публикации се говори, че в България има около 150 хил. души, които не си търсят работа, не са записани в бюрата по труда и не работят. Винаги съм си мислел, че проблемът е надценен. Усилията тогава бяха насочени главно към това да се намали безработицата, но сега търсенето на работна ръка е по-голямо и е нормално вниманието да се насочи там, където има резерви. Бизнесът настоява да се отвори и либерализира вноса на чужди работници, това няма да компенсира нуждите на икономиката ни. Групата на хората, които не работят и не си търсят работа се оказва доста особена. Техният брой е два пъти по-голям – около 300 хил. а и над тази бройка. На второ място, политиките на пазара на труда в България са основани на предполагаемата активност на безработните, така че те да си търсят работа и възможности за преквалификация, активно да се опитват да намерят източник на доход и работно място. Обаче тези хора – демотивираните, не са активни. Мнозинството от тях казват, че разчитат да си намерят работа с помощта на близки и познати, а не чрез бюрата по труда или интернет. Ние се опитахме с изследването да направим анализ, включително и на профила на тази група и на мотивацията й. Това е първото проучване на нюанси в нагласите на хората, останали без работа от една година. Данните са съвсем близки до тези от Националния статистически институт, който изчислява, че групата на обезкуражените българи, които не си търсят работа, защото нямат такава, е около 163 хил. във възрастовия диапазон 15-64 г. Според проучването на център ТРЕНД около 155 хил. не са активни, защото няма работа. Социологическият проект „Демотивираните българи“ стига и до други съществени изводи, които обобщава Евелина Славкова от център ТРЕНД: Виждаме, че делът при 18-29 годишните е най-голям сред демотивираните. Една от причините тези хора да не са на пазара на труда е тяхната неориентираност по отношение на това къде да се включат, какви възможности да търсят. Най-големият процент от демотивираните българи живеят в селата, където намирането на възможности не е толкова лесно. Затова въпросът, който ни интересува, е по отношение на мобилността – дали младите хора от малките населени места биха отишли да работят на място, което е до 50 км. отдалечено от тях. Виждаме, че 40 на сто от младите са склонни на такава стъпка. За съжаление, при възрастните мотивацията за мобилност е много малка. Изводът ни е, че са необходими ясни политики, които да бъдат насочени не на едро към целевата група, а съответно към всяка отделна подгрупа. Сред основните причини за демотивацията е фактът, че други членове от домакинствата получават доходи и реално на хората не се налага да работят, защото се издържат от тях. 72 на сто от тези 330 хиляди души, които ние отчитаме като демотивирани, зависят основно от своите близки, роднини и други членове на домакинството. Те заявяват, че се издържат от чужди доходи и нямат никакви лични. Само 2 процента от регистрираните в проучването домакинства заявяват, че живеят при крайна бедност и нямат никакви доходи. Когато говорим за това какво бизнесът може да направи, става ясно, че той трябва да има реалистичен и трезв поглед спрямо очакванията на българите за това, при какви условия биха се включили на пазара на труда. В малките села хората често получават дори под 500 лв., но на други места биха работили, ако им се осигури заплата между 500 и 1000 лв. Най-обективният критерии за работа у нас са доходите. Над 680 000 души в България са с трайни увреждания, сочат данните на Националния осигурителен институт за 2017 година. Едва 10 на сто от тях обаче получават шанс и намират своя работа. Това до голяма степен се дължи на нежеланието на.. Македонската столица Скопие ще бъде домакин на Световна среща на българските медии от 24 до 28 октомври. Представители на близо 40 български медии от 25 държави ще поставят на масата за обсъждане теми като "Различните лица на патриотизма", "Бизнес.. Химичният елемент антимон вече ще се свързва с българката Мария Спасова, защото името й беше вписано под същия номер – 51, в периодичната система за млади химици. Това е почет e н списък, въведен по инициатива на Международния съюз по чиста и..
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9 2.10 2.11 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 4.9 4.10 4.11 4.12 4.13 4.14 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 8.1 8.2
Whenever it comes to work, most Bulgarians say they would do it, only if adequate wage was offered to them. This is also evident from data of a new representative survey on the attitudes of permanently unemployed Bulgarian citizens. According to sociologists, this group has never been studied in Bulgaria because it is not included in any lists. That is why it was necessary to find special access to these people, whom research center TREND that conducted the study, places in the group of demotivated Bulgarians. The survey was conducted using an innovative methodology, while the initiative was an idea of Ivaylo Kalfin, former Deputy Prime Minister and Minister of Labor and Social Policy, with the financial support of the Friedrich Ebert Foundation. Labor policies targeting these people have not been created so far, Ivailo Kalfin says and adds: “For quite some time various articles read that there are about 150,000 people in Bulgaria who are not looking for a job; they do not visit labor offices and do not work. I always thought the problem was overestimated. Efforts were then focused on reducing unemployment, but demand for employers is now higher, and it is normal to focus attention to this area, too. Business insists on opening and liberalizing the import of foreign workers, but this will not compensate for the needs of our economy. The group of people who do not work and do not look for a job is quite special. Their number in reality is about 300 thousand. Secondly, labor market policies in Bulgaria are based on the supposed activity of the unemployed. It is assumed that people are looking for a job, opportunities, actively trying to find a source of income. However, demotivated people do not show activity. The majority of them say they rely on finding jobs with the help of relatives, rather than through employment offices or the Internet. We tried to analyze the study, including the profile of this group of people and their motivation.” This is the first study of the attitudes of people unemployed for a year. The data are very similar to those of the National Statistical Institute, which calculates that the group of discouraged Bulgarians who are not looking for work is about 163 thousand in the age range of 15 - 64 years. According to the TREND poll, 155,000 people are not active because there is no work. The poll comes to other important conclusions. More from Evelina Slavkova from the TREND center: “We see that the share of 18-29-year-olds is the largest among discouraged Bulgarian. One of the reasons why these people are not on the labor market is their lack of professional orientation. The largest percentage of such Bulgarians live in villages where finding opportunities is not so easy. That is why an issue that we are interested in is mobility - whether young people from small settlements would go to work in a place that is up to 50 kilometers away from them. We see that 40% of young people are inclined to such a step. Unfortunately, the motivation for mobility is very small among adults. Our conclusion is that clear policies are needed to target each subgroup. Among the main reasons for demotivation is the fact that other household members receive income, and people do not actually have to work because others support them. 72% of those 330 thousand people we consider to be demotivated depend mainly on their relatives and other family members. Such people say they rely on others and have no personal income. 2 percent of households polled said they live in extreme poverty and had no incomes. When we talk about what the business can do, it becomes clear that it needs to have a realistic and sober look at expectations of Bulgarians when it comes to labor market conditions. In small villages, people would often work for less than 300 euros a month, but elsewhere they would only start a job if they received at least 500 euros. Remuneration actually remains the biggest factor determining labor market conditions.” English: Aexander Markov Do you remember the story about the Little Prince who learned from the fox that tame means to establish ties. To me you are still nothing more than a little boy who is just like a hundred thousand little boys. And I have no need of you. To you I.. Macedonia starts talks with NATO Macedonia's accession talks with NATO start on October18 and 19 at the headquarters of the Alliance in Brussels, Skopje's government spokesman Mile Boshnakovski said. He added Macedonia was fully prepared for.. Everyone who wants to get acquainted with an interesting hobby is welcome at the Todor Kableshkov Higher School of Transport in Sofia, where an exhibition of scale models and a competition takes place during the weekend. The annual exhibition..