http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100292166_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100292385_2013-wine-vintage-bulgarias-best-one-ever.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 14.4
Предизвикателството сега е светът добре да чуе тази новина На 1 февруари по новия, григориански календар или на 14 февруари по стар стил България отбелязва Трифон Зарезан, празника на лозата и виното. На този ден се зарязват лозите, за да са готови за съживяващата пролет. По нашите земи вино се е ляло от незапомнени времена. Траките, най-старото известно ни с името си население по тези места, са били и сред най-прославените винари в древността. Традиция, която е жива и днес. България никога не е произвеждала по-добри вина. Това твърди Радослав Радев, председател на Националната лозаро-винарска камара /НЛВК/. И добавя, че през последните две десетилетия в бранша се извърши истинска революция, финансирана до голяма степен от фондовете на Общата селскостопанска политика на ЕС. Така бяха обновени голяма част от застаряващите лозови масиви и модернизирани производствените мощности. „Има изключително израстване по отношение на начина, по който се създават и отглеждат лозята, както и по отношение на винификацията, казва г-н Радев. Много пари бяха инвестирани в най-съвременни технологии. И Българското вино има днес качествено ново лице. Предлагаме много добро съотношение цена-качество, отлични вина с чудесен дизайн и история зад тях. Предизвикателството сега е светът добре да чуе тази новина.” Едва ли ще се върнат някога златните времена за българското вино от миналото, когато през 70-те и 80-те години на м.в. България заемаше 5-то и 6-то място сред износителите на вина в света, смята експертът. - Мощното навлизане на този пазар на „новия” винарски свят – Аржентина, Чили, Австралия, Нова Зеландия, коренно го промени, разбивайки хегемониата на традиционните винопроизводители Франция, Италия, Испания. По същото това време България преживя и сътресенията на прехода към пазарна икономика, от монопол и гигантизъм в производството и износа на вино към възникването на безброй малки бутикови изби. Бяха загубени традиционни пазари в бившите комунистически страни. Завоювани бяха други. „В страни като Англия, Германия, Белгия, Холандия, Скандинавските страни, българското вино достигна своя пик на продажби в началото и до към средата на 90-те години, припомня г-н Радев. Последва обаче силен спад, дължащ се до голяма степен на агресивното навлизане на вина от „новия” свят, от което пострадаха дори винопроизводители като Франция и Италия.” Традициите на „стария” винарски свят съчетаваме с устрем и новаторство „България носи традицията на „стария” свят в областта на винарството. Но браншът има и иновативния дух на вината от „новия” свят, което е негово достижение”, е убеден председателят на НЛВК.По думите на Радослав Радев, пикът на голямото любопитство и интерес към вината от „новия” свят бе достигнат малко след 2000-та година и вече се наблюдава лек отлив и връщане към традиционните винопроизводители. Българското винарство се възражда и започва да връща пазарите си „Най-големият ни пазар е отново Русия, където исторически сме пласирали най-големите обеми, казва винарят. Хубавата тенденция е, че през последните няколко години България започва да продава там и в средния и по-висок ценови сегмент. Същото се отнася и за Полша, друг възвърнат пазар, заедно с Чехия. В миналото българските вина са заемали около една трета от полския пазар. България е продавала там повече вино от Франция, Италия и Испания взети заедно. В момента бавно възръщаме позициите си, като българското вино се изтегля от най-ниския семент и навлиза в този на средните и високите цени.” Подобно явление се наблюдава доста бавно, но сигурно, и на нашите стари пазари в Западна Европа. Продават се по-малко български вина, но с поглед към лавиците с по-високи цени. Шанс за индустрията е появата напоследък на големи нови пазари като Китай и Индия. Износът на български вина в Китай бележи тенденция към трайно нарастване. В рамките на финансирана от ЕС програма за популяризиране на европейските вина в трети страни, България прави усилия нашите вина да намерят по-добро място на пазарите в САЩ, Швейцария, Сингапур, Япония, Виетнам и Китай. Залог за намиране на своя ниша в световния винен океан са местните винени сортове, които бяха малко пренебрегнати през последните десетилетия. Любопитството на българските консуматори и винопроизводители доведе до засаждане на много нови чуждестранни сортове като сира, пино ноар, малбек и т.н. “Не изпускаме от поглед и традиционните местни сортове”, уверява председателят на НЛВК, добавяйки, че “в момента се правят нови насаждения от сортовете мавруд, мелнишка лоза, памид, гъмза, рубин, но резултатите ще усетим в близко бъдеще”. 2013-та бе изключително добра година за българското винарство. Гроздовата реколта бе много богата и с добро качество. Очаква се от нея да се произведат рекордни количества вино – около 200 млн. литра срещу 127 млн. през неблагоприятната 2012-та. Запомнете винената реколта 2013-та, защото не е тайна, че добри вина се получават само от хубаво грозде.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 8.2 9.1 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 11.7 11.8 11.9 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1
On February 1, according to the new Gregorian calendar introduced in Bulgaria in 1968 as well as on February 14, according to the old style dating, Bulgaria marks the Vine and Wine Day (Trifon Zarezan or Saint Trifon the Pruner). The men prune the vines on this day to prepare them for the forthcoming spring. Wine has been produced and consumed on the Bulgarian lands since time immemorial. The Thracians, who were the oldest population on these lands, were among the most celebrated wine-makers of antiquity. The tradition of wine making is still alive nowadays. Bulgaria has never produced better wines, claims Radoslav Radev, Chairman of the National Vine and Wine Chamber, adding that a real revolution has happened in this sector over the recent years financed to a great extent by the EU Common Agricultural Policy. Thus, most of the aging vine massifs were renewed and the production technologies modernized. “We have registered great progress in the way vineyards are planted and grown”, says Mr Radev. Lots of money was invested in modern technologies. The Bulgarian wine now has a completely new face. We offer good proportion between price and quality, excellent wines with a great design and history. The challenge now is to spread this news successfully abroad." The golden times of Bulgarian wine of the 1970’s and 1980’s, when Bulgaria was the 5th and the 6th biggest exporter of wine, are not very likely to return. The massive penetration of Argentina, Chile, Australia and New Zealand to the world wine market broke the predominance of traditional wine-producers such as France, Italy and Spain. Meanwhile, Bulgaria has lived through the turbulence of the transition period toward market economy, from large-scale production and export of wine to multiple boutique wine-cellars. Bulgaria lost traditional markets in former communist states. However, it managed to spread over other markets. “The sale of Bulgarian wine in countries such as England, Germany, the Netherlands and Belgium reached its peak in the mid 1990’s. Later, a sharp drop was marked in the wine export to these countries which was mainly due to the aggressive penetration of wines from the so-called new wine world. Even top producers such as France and Italy were affected by this trend.” The traditions of the old wine world are combined with zeal and innovation. “Bulgaria bears the tradition of the “Old wine world” in the wine-making field. However, this sector has acquired the innovative spirit of the wines manufactured in the so-called “New wine world”, contends the chairman of the National Vine and Wine Chamber”. According to Radoslav Radev, the highest interest towards the wines produced in the “New wine world” was registered shortly after 2000, followed by a return to the traditional wine-making countries. The Bulgarian wine-manufacturing has been gradually reviving and returning its traditional markets. “Russia is again Bulgaria’s biggest wine market. We used to sell the largest quantities of Bulgarian wine on this market in the past. The good news is that Bulgaria has regained its market in the average and the high price segment there. The same thing refers to the Polish and the Czech market. We managed to step back on these markets and sell successfully our produce. In the past, one-third of the wine market in Poland consisted of Bulgarian wines. Bulgaria used to sell more wine there than Italy, France and Spain altogether. Currently we are slowly regaining our position there. Meanwhile, the Bulgarian wine is slowly shifting from the low price segment to the medium and the high ones.” A similar trend exists on other traditional markets in Western Europe. Bulgaria sells less, but more expensive wines there. The industry has the chance to penetrate large and new markets such as China and India. The wine export to China has been constantly on the rise over the past years. Bulgaria also attempts at positioning its wines in the USA, Switzerland, Singapore, Japan, Vietnam and China, within the frameworks of the EU programme for promotion of wines in third countries. The local wine sorts were neglected over the past decades when the curiosity of the Bulgarian producers and consumers towards foreign sorts such as Shiraz, Pinot Noir, Melbeek, etc, was huge. Now the country has the chance to find its niche in the world wine market with traditional vine sorts. Bulgaria currently plants new plots with local vines such as Mavrud, Broad-leaf Melnik Vine, Pamid, and Rubin and we are to see the results in the nearest future, says Radoslav Radev. 2013 was exceptionally favorable to Bulgarian wine-making. The grape yield was very rich and of an extremely high quality. A record-high quantity of wine (around 200 million liters) is expected to be produced this year as compared to 127 million liters produced in 2012. Remember vintage 2013. It is no secret that good wines can be produced from high-quality grapes. English version: Kostadin Atanasov