http___bnr.bg_radiobulgaria_post_100982801_nedelni-uchilishta-i-po-lesen-dostap-do-balgarsko-grajdanstvo-iskat-nashite-sanarodnici-ot-zapadnite-balkani_1.xml
http___bnr.bg_en_post_100982997_bulgarian-communities-in-western-balkans-call-for-sunday-schools-and-easier-access-to-bulgarian-citizenship.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 5.3 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3
„Българските общности в Сърбия, Македония, Албания и Косово трябваше да се включат по-активно в дискусиите, които се проведоха преди срещата на върха за Западните Балкани на 17 май. Те са наясно със ситуацията и проблемите в тези страни и могат да предоставят много информация, тъй като са естествената връзка между България и правителствата на страните от Западните Балкани“ – заяви вицепрезидентът Илияна Йотова на конференция в София, посветена на българските общности като ключов фактор за процеса на присъединяване на Западните Балкани към ЕС. Вицепремиерът Валери Симеонов изтъкна, че политиката за приобщаването на региона към европейското семейство ще бъде продължена и от Австрия, Румъния, Финландия и Хърватия, защото българското председателство успя да върне темата в дневния ред на ЕС. Той допълни, че от ключово значение за региона е подобряването на инвестиционния климат, което зависи както от стабилността и предвидимостта на икономиката, така и от конкретните ангажименти на държавите за изграждане на работещо икономическо партньорство, основано на добросъседството. В конференцията участваха и представители на българските малцинства в Албания, Сърбия, Македония и Косово, които изложиха проблемите, с които се сблъскват българските общности в тези страни. Председателят на Държавната агенция за българите в чужбина Петър Харалампиев обърна специално внимание на ситуацията в Косово и Сърбия, където българите от години се борят за своите права на пълноправни граждани на двете държави: Петър Харалампиев: Нашенците искат да бъдат признати Една от организациите на българите в Косово е внесла над 500 подписа в косовския парламент за признаване на българско национално малцинство. Нашенците искат да бъдат признати по примера на много други малцинства като черногорци, хървати и бошняци, за да могат ефективно да се възползват от всички възможности за развитие, които страната предлага. Българите могат да бъдат един много сериозен капитал, който да бъде използван за по-бърза интеграция на Косово към европейските процеси. В Сърбия пък българското малцинство е признато, а сътрудничеството между двете държави се засилва, но и там не липсват проблеми, констатира Харалампиев. Мнението му бе подкрепено и от председателят на Културно-информационния център в Босилеград Иван Николов, който заяви, че процесите, които протичат в Босилеград, обричат българското население на изчезване. Той изрази опасения, че сънародниците ни там ще бъдат първото малцинство, което ще изчезне от етническата карта на Европа, а отговорността за това ще бъде както на Сърбия, така и на България. Според Николов, този процес вече е в ход, защото: Иван Николов: Българското население е обречено на изчезване Имаме едно застаряващо население и много малко хора, които работят. Икономиката ни е унищожена и не съществува още от 2001 година, също както и земеделието, да не говорим за образованието и обучението на български език. Друг сериозен проблем на българите в Сърбия е, че при раждане техните наследници често са записвани със имена по сръбски модел. Александър Димитров от сдружение „Глас“ в Босилеград предложи България да поиска съвет от други европейски страни по отношение на политиките спрямо техни малцинства, намиращи се в други държави. Като добър пример бе посочена Унгария, която преди две години подкрепи своето малцинство във Войводина със 160 милиона евро, насочени към малкия бизнес, което позволи на унгарците да останат там. Общи и трайни проблеми за българските малцинства в Сърбия, Албания, Косово и Македония обаче остават утежнената процедура за получаване на българско гражданство, както и невъзможността децата от смесени бракове да посещават български съботно-неделни училища. Причината за това е тривиална – такива в повечето от изброените държави липсват и то умишлено, с цел българите да бъдат асимилирани и да забравят за своя род, родина и произход. Изключение прави единствено Република Македония, защото в Скопие в началото на тази година бе открито първото българско неделно школо, което занапред ще пази живо българското самосъзнание.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1
"The Bulgarian communities in Serbia, Macedonia, Albania and Kosovo should have engaged more actively in discussions that took place before the Western Balkans summit on May17. They are aware of the situation and problems in these countries and can provide much valuable information as they are the natural link between Bulgaria and the governments of the Western Balkan countries," Vice President IliyanaYotova said at a conference in Sofia dedicated to Bulgarian communities as a key factor for the path of the Western Balkans to EU Membership. Deputy Prime Minister Valeriy Simeonov said that the policy for integration of the region into the European family would be continued by Austria, Romania, Finland and Croatia because the Bulgarian Presidency of the Council of EU managed to bring the topic back on the EU agenda. He added that it was crucial for the region to improve investment climate, which depends both on stability and predictability of the economy, as well as on the country's specific commitments to building a functioning economic partnership based on good neighbor relations. The conference also included representatives of the Bulgarian communities in Albania, Serbia, Macedonia and Kosovo, who exposed the problems faced by Bulgarian communities in these countries. The President of the State Agency for Bulgarians Abroad, Petar Haralampiev paid special attention to the situation in Kosovo and Serbia, where for years Bulgarians have been calling for rights as citizens of the two countries: “One of the organizations of Bulgarians in Kosovo has submitted a petition with more than 500 signatures to the Kosovo Parliament for the recognition of a Bulgarian national minority. Bulgarians want to be recognized just like many other minorities are, such as Montenegrins, Croats and Bosnians, in order to be able to take advantage of all the opportunities for development that the country offers. Bulgarians can seriously contribute for the faster integration of Kosovo into European processes. In Serbia, the Bulgarian minority is recognized and cooperation between the two states has been intensifying, but problems exist there, too.” Haralampiev says. His opinion was also supported by the head of the Cultural and Information Center in Bosilegrad, Ivan Nikolov, who pointed out that processes taking place in Bosilegrad would cause the Bulgarian population there to disappear. He expressed concern that Bulgarians there would be the first minority to disappear from the ethnic map of Europe, and the responsibility for this would be both Serbian and Bulgarian. According to Mr. Nikolov, this process has already started: “Population is ageing and there are very few people who work. Our economy has been destroyed and has been non-existent since 2001, as well as agriculture, not to mention education and Bulgarian language teaching.” Another serious problem for Bulgarians in Serbia is that the names of their children are written in documents according to Serbian models. Alexander Dimitrov, of the “Glas” Association in Bosilegrad, suggested that Bulgaria should seek advice from other European countries on policies towards minorities in different countries. A good example was said to be Hungary, which, two years ago, supported its minority in Vojvodina with 160 million euros aimed at small businesses, thus allowing ethnic Hungarians to stay there. However, long- lasting problems for the Bulgarian minorities in Serbia, Albania, Kosovo and Macedonia remain the complicated procedure for obtaining Bulgarian citizenship, as well as the impossibility for children of mixed marriages to visit Bulgarian weekend schools. The reason for this is trivial –such schools are absent in most of the countries mentioned above, so that Bulgarians could be assimilated and forget about their homeland and origin. The only exception is the Republic of Macedonia, as at the beginning of 2018the first Bulgarian Sunday school opened doors in Skopje and will be preserving Bulgarian self-consciousness in the future. English: Alexander Markov