http___flip.bg_forward_1244109_vaztarzhestvuva-li-spravedlivostta_1.xml
http___vestnikkavkaza.net_news_politics_56582.html.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 1.7 1.8 1.9 1.10 1.11 1.12 1.13 1.14 1.15 1.16 1.17 1.18 1.19 1.20 1.21 1.22 1.23 1.24 1.25 1.26 1.27 1.28 1.29 1.30 1.31 1.32 1.33 1.34 1.35 1.36 1.37 1.38 1.39 1.40 1.41 1.42 1.43 1.44 1.45 1.46 1.47 1.48 1.49 1.50 1.51 1.52 1.53
Възтържествува ли справедливостта?Възтържествува ли справедливостта? Опустошителните последствия от военния преврат през 1980 г. в Турция още не са заличени tumblr.com Така нареченият безкръвен военен преврат от 1980 г. в Турция доведе до вълна от извънсъдебни убийства и изтезания. Макар че извършителите на преврата от 1980 г. бяха осъдени 34 години след поемането на властта, това е важна стъпка към възпирането на склонната към политически намеси армия да чертае планове за свалянето на правителства, дори и да мечтае за това. На 18 юни съд в Анкара осъди на доживотен затвор двамата останали живи лидери на преврата от септември 1980 г., най-кръвопролитния в страната. Пенсионираните ген. Кенан Еврен, който през юли става на 97, служил също и като президент, и командващият ВВС ген. Тахсин Шахинкая, на 89 години, бяха намерени за виновни за престъпление срещу държавата с извършването на военния преврат през 1980 г. Останалите трима генерали от петчленната хунта са покойници. Двамата бивши генерали, които ще бъдат лишени от военните си звания и понижени до редник и които не присъстваха на процеса заради здравословни проблеми, а вместо това свидетелстваха чрез видеоконферентна връзка от болничните си легла, се очаква да обжалват присъдата. Макар че от преврата са минали 34 години и че най-после срещу двамата живи ръководители на преврата бяха издадени доживотни присъди, опустошителните му последствия и травмата, причинена на милиони хора, продължават. Борбите между политически екстремисти, довели до много жертви, кулминираха в преврата от 1980 г. Но той доведе до вълна от извънсъдебни убийства и изтезания наред с останалите неща. Политически партии бяха разформировани, около 650 хиляди бяха задържани, а 517 - обесени след присъди, издадени от съдилища, подкрепяни от хунтата. Превратът задейства и трийсетгодишната борба срещу забранената Кюрдска работническа партия (ПКК), като много хора, предимно турски кюрди, бяха измъчвани в затвора в Диарбекир в населения предимно с кюрди югоизточен окръг, а кюрдската идентичност не беше признавана. Тези двама бивши генерали са първите ръководители на преврат, които биват съдебно преследвани и осъдени на доживотен затвор в тази страна, където военните са извършили три военни преврата от 1960 г., сваляйки от власт три правителства, и са издали два меморандума през 1971 и 2007 г. Това придава голямо значение на съдебната присъда що се отнася до възпиране на армията от участие в подобни незаконни действия в бъдеще. Полузавършените реформи от правителството по отношение на армията обаче заплашват да причинят по-нататъшен смут сред военните, които все още не са усвоили основния принцип, че върховенството на избраното правителство е съществено важно за всяка демокрация. Правителството обузда властта на армията в политиката чрез серия от реформи през 2003 и 2004 г., но прекъсна нужните реформи, за да бъде прекратена тя напълно. Турските въоръжени сили например все още не са поставени под пълен граждански демократичен контрол и не се отчитат за действията си; следователно, техният привилегирован и автономен статут продължава. Все още има значителен брой хора в Турция, които подкрепят военните преврати или надмощието на армията в политиката. Този сегмент от турското общество никога не е вярвал в заговорите за преврат Ергенекон или операция “Чук”, заради които около 300 офицери от активния състав или резерва на армията, в т.ч. генерали, бяха осъдени миналата година след процеси, продължили няколко години. Интересен факт е, че в деня, когато анкарски съд произнесе доживотни присъди на двамата бивши генерали, извършили военен преврат, най-висшият съд в държавата, Конституционният съд, взе решение, проправящо пътя за възможен повторен съдебен процес на 230 офицери от армията, осъдени, че са планирали да свалят сегашното правителство чрез заговор за преврат от 2003 г., наречен операция “Чук”. Решението на висшия съд се основаваше на нарушаване на правото на справедлив съдебен процес. Сега би могло осъдените да бъдат съдени отново след това решение. Но присъдата на Конституционния съд не значи, че всички осъдени са невинни; хиляди страници доказателства доказват извършването на сериозни престъпления с цел да бъде свалено правителството в нарушение на конституцията. В крайна сметка, дори и закъсняла, справедливостта възтържествува със съдебното решение, осъдило на доживотен затвор двамата бивши генерали за престъпления срещу държавата. Но неискреността на правителството по пътя към общите демократични стандарти в страната, като се има предвид, че то заложи на авторитарен и драконовски стил на управление, все още крие риск да върне армията в политиката, дори и присъдата за преврата от 1980 г. окончателно да отказа генералите от извършването на военен преврат. Появяват се все повече слухове, че младите офицери в Турските въоръжени сили са недоволни от фактическия съюз на техните най-висши командири с правителството. Ако тези слухове са верни, то турската армия трябва да бъде държана внимателно под око. Последният генерал президент ntvmsnbc.com Съдът в Анкара намери за виновен Кенан Еврен, президент на Турция между 1980 и 1989 г. Кенан Еврен е стар, болен, уморен и... най-накрая осъден Политика Кенан Еврен, ръководител на военния преврат в Турция от 1980 г., който бе осъден на доживотен затвор в навечерието на 97-ата си годишнина, символизираше всемогъществото на армията в турския политически живот, а след това безвъзвратния й упадък, отбелязва АФП. Генерал, след това президент, той приключи кариерата си на подсъдимата скамейка, посочва агенцията. Началникът на генералния щаб на турските въоръжени сили взе властта на 12 септември 1980 г. със силата на танковете и щиковете, след което управляваше страната с желязна ръка в продължение на повече от девет години. След намесите на армията от 1960 и 1971 г. и преди тази от 1997 г., превратът, организиран от генерал Еврен, бе най-кървавият: стотици хиляди хора бяха арестувани, около 250 000 бяха обвинени, 50 затворници бяха екзекутирани, десетки други починаха от изтезания в затвора, а десетки хиляди турци заминаха в изгнание. По онова време военните, приветствани от мнозинството от населението, уморено от политическата и социална нестабилност, оправдаха намесата си с необходимост да запазят реда в страната, разтърсвана тогава от екстремистки страсти, както десни, така и леви. Ако трябваше да действаме отново, щяхме да повторим точно същата операция днес, заяви възрастният офицер през ноември 2013 г. по време на съдебно заседание, на което той даваше показания, легнал в болничното си легло. Нямам никакви угризения, заяви той тогава. Кенан Еврен е роден в Алашехир, Западна Турция, на 17 юли 1917 г. в семейство на турски имигранти от Балканите в самия залез на Османската империя. Получил образование във военни институции, той влиза в армията през 1938 г. - годината на смъртта на основателя на турската република Мустафа Кемал Атататюрк. След като преминава през Корея по време на войната, която разделя страната на две части през 1953 г., Еврен получава първата си генералска звезда през 1964 г., посочва АФП. Това е времето, когато армията се издига като гарант за светското наследство на кемализма и има голямо влияние в политическия живот на страната. Веднага след като е назначен начело на армията през 1978 г., Кенан Еврен отправя първо предупреждение към тогавашния премиер Сюлейюман Демирел, когото преценява като некомпетентен. Две години по-късно той взема властта. След военния преврат той организира гласуването на авторитарна конситтуция, която все още остава в сила въпреки много поправки. След парламентарните избори през 1983 г. генералът е назначен за президент на републиката - пост, който заема до 1989 г., когато се оттгеля от политичесикя живот, за да се посвети на рисуване във вилата си в курорта Мармарис. Този, който в чужбина понякога бе наричан “турския Пиночет”, се превръща в модерен художник, специализирал се в рисуване на голо женско тяло. Турска фирма е похарчила 240 000 долара (176 000 евро) за една от неговите картини с маслени бои. Знам, че моята картина не струва толкова, те дори не я погледнаха, заяви Еврен през 1993 г., цитиран в печата. Нищо не изглеждаше тогава да застрашава спокойните пенсионерски години на възрастния офицер. Но това е без да се брои новият господар на страната, премиерът Реджеп Тайип Ердоган, решен окончателно да подчини армията. След конституционна реформа през 2010 г. Кенан Еврен губи своя имунитет и става през април 2012 г. заедно с бившия командващ военновъздушните сили Тахсин Шахинкая първият пучист, съден за “престъпления срещу държавата”.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1
Former president sentenced to life in prison in Turkey A court in Ankara sentenced on June 18 the two key defendants in the case of the 1980 military coup d’état, including former president Kenan Evren, to life in prison, Hürriyet Daily News reports on Wednesday. Another defendant, former commander of the Turkish Air Forces Tahsin Şahinkaya was also sentenced to life imprisonment. The 1980 coup leaders argued they were forced to intervene to restore order after years of chaos, in which 5,000 people died in factional violence between leftist and rightist groups. Evren, aged 95, and Şahinkaya, aged 90, have already filed individual appeals to the Constitutional Court, arguing their rights have been violated due to the trial.