http___finconomy.com_ikonomika__D0_BF_D0_B0_D0_B7_D0_B0_D1_80-_D0_B8-_D0_BF_D0_B0_D0_B7_D0_B0_D1_80_D0_B5_D0_BD-_D0_BC_D0_B5_D1_85_D0_B0_D0_BD_D0_B8_D0_B7_D1_8A_D0_BC_1.xml
http___www.commoditysuccess.com_lme-inventory-data_.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 17.2 18.1 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 22.1 22.2 23.1 24.1 24.2 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 32.2 32.3 33.1 33.2 33.3 33.4 33.5 34.1 34.2 34.3 35.1 36.1 37.1 37.2 37.3 38.1 38.2 38.3 38.4 38.5 38.6 39.1 39.2 39.3 39.4 40.1 40.2 40.3 41.1 42.1 42.2 42.3 42.4 43.1 43.2 43.3 43.4 44.1 45.1 45.2 45.3 46.1 46.2 46.3 46.4 47.1 47.2 47.3 47.4 48.1 48.2 48.3 49.1 49.2 49.3 49.4 49.5 49.6 50.1 50.2 50.3 50.4 50.5
ПАЗАР И ПАЗАРЕН МЕХАНИЗЪМ Пазарът е сферата, в която се осъществява размяната на стоките. Това е система от връзки и форми на реализацията им, които отразяват движението на стоките и парите и образуването на пазарните цени. Пазарните субекти са участниците в пазарните сделки, които свободно и самостоятелно вземат икономически решения. Това са купувачите, продавачите и държавата, която чрез правителството може да участва косвено или пряко при осъществяването на пазарните връзки. Купувачите или домакинствата имат ключова роля в икономическия живот, т.к. те са търсещата страна в пазарното отношение. Техните решения относно стоките и услугите определят какво да се произвежда и в своето търсене те се ръководят от мотива за максимална полезност. Но освен в качеството си на търсещи определени стоки и услуги, домакинствата също така предлагат определени ресурси, които са тяхна собственост – земя, труд, капитал, и срещу това получават доходи. Функция на продавачите или фирмите е да създават блага и да ги придвижат до крайния потребител, т.е. производството и предлагането на стоки и услуги. В своята дейност те не само се стремят да възстановят направените разходи, но и да реализират печалба. Основният мотив в тяхното поведение е максимизирането на печалбата, която е разлика между получените от продажбата приходи и направените за производството разходи. За тази цел допринасят специализацията и сравнителните предимства. Държавата или правителството има неоспорима роля в икономическия живот. Тя трябва да подпомогне са отстраняване на негативните и подпомагане на позитивните ефекти на пазара, да регулира естествените монополи, да подпомага конкуренцията на частните пазари. Важна функция на държавата е и осигуряването на публични блага, преразпределението на доходите и подпомагането на пълната заетост и осигуряване на ценова стабилност чрез провежданата от нея фискална и парична политика. Основни инструменти за извършването на тези функции са данъчното облагане, правителствените покупки, системата на трансферни плащания и др. Класификацията на видовете пазари се извършва въз основа на определени критерии: Универсални и специализирани – в зависимост от обхвата на видовете стоки; Пазар на натурална размяна и пазар на парична размяна – в зависимост дали размяната е непосредствена или е с помощта на парите; Местен, национален и световен пазар – основава се на териториален принцип, но се свързва и с характера, качеството или обема на разменяните стоки; Постоянни и периодични пазари – в зависимост от трайността на стоката или поради сезонност на потреблението и производството; Официален, черен и скрит пазар – в зависимост от законността на сделките; Високоорганизирани пазари – световния пазар на златото и среброто, фондовата борса; Стоков пазар – осигурява всички необходими за крайното потребление на домакинствата блага; Пазар на ресурси – осигурява на бизнеса необходимите ресурси; Финансови пазари – институция, свързана с движението и използването на паричните средства във всички форми на проявлението им. Пазарът, независимо от неговата разновидност, осъществява функции като комуникационна, информационна, стимулираща. При осъществяването на тези функции на пазара действа пазарния механизъм, който е механизъм на конкуренцията – координиращ механизъм, който противопоставя частните интереси на пазарните участници. В зависимост от броя на пазарните участници, достъпа до информация и възможностите за въздействие върху основните пазарни сили и формирането на цените различаваме пазар на съвършена и на несъвършена конкуренция. Съвършена конкуренция е налице, когато на даден пазар на еднородна продукция участват голям брой пазарни субекти, с малък относителен дял в реализираната продукция, имащи еднакъв достъп и информация на пазара, поради което не могат да влияят на формирането на пазарните цени. Характерното тук е, че продуктите на фирмите са съвършени заместители, а навлизането на пазара от други фирми е без бариери и е свободно. Несъвършена конкуренция е налице, когато на пазара участват ограничен брой икономически силни пазарни субекти с голям относителен дял в реализираната продукция, което им позволява да оказват влияние при формирането на пазарните цени. В зависимост от условията на пазара, при които се формира поведението на пазарните субекти, несъвършената конкуренция се проявява в различни пазарни структури: - Според поведението на продавачите: - Чист монопол – действа единствен производител на една или няколко стоки, които не се произвеждат или продават от други фирми, т.е. за тях няма близки заместители. Така поради нееластичността на търсенето на тези стоки, монополът може да влияе върху образуването на цените; - Дуопол – действат двама продавачи, които съгласуват поведението помежду си или провеждат определена пазарна стратегия и в резултат се определят пазарните дялове и равнището на цените; - Олигопол – действа неголям брой продавачи, които имат съгласувано поведение и постигат високи и стабилни цени. Олигопол може да се установи както на еднородни, така и на диференцирани пазари, но само когато стоките са близки заместители. - Монополистична пазарна структура – голям брой продавачи на диференцирани продукти като всеки продавач е с определена самостоятелност, но в същото време се формира и взаимна съгласуваност между диференцираните производители. - Според поведението на купувачите: - Монопсон – действа един купувач и се формира основно на пазара на ресурсите с тенденция за установяване на ниско ценово равнище на ресурсите; - Олигопсон – действат няколко крупни купувачи и установяват съгласувано поведение при формирането на цените. - Двустранен монопол – налице е едновременно монопол на продавача и монопсон на купувача, като най-често срещан е на пазара на труда. Търсенето е процес, свързан с формирането на поведението на потребителите на даден пазар в зависимост от равнището на пазарните цени, доходите на купувачите и техните предпочитания. Индивидуалното търсене е търсенето на дадена стока от определен субект, детерминирано от ценови и неценови фактори или то е израз на поведението на всеки отделен купувач. Пазарното търсене е търсенето на една стока от всички потребители. Тук се има предвид индивидуалното поведение на всички купувачи на дадена стока при всички възможни цени. Така пазарното търсене е съвкупност от търсенето на всички пазарни субекти. Законът на търсенето изразява обратната зависимост между изменението на цената и търсеното количество от една стока при равни други условия. Ако цената намалява, потребителят увеличава търсеното количество. Колкото по-големи са количествата от потребяваната стока, толкова по-малка е полезността от всяка допълнителна единица от нея, защото потребностите на хората се задоволяват в по-голяма степен. Затова е логично при намаляване на полезността на благата при нарастващите количества, те да се придобиват на по-ниски цени. Това се илюстрира и с кривата на търсене – при движение по нея се изразява обратната зависимост между изменението на цената и изменението на търсеното количество, което обуславя отрицателния наклон на кривата на търсенето: Освен ценовата детерминанта, търсенето се определя и от множество други фактори, към които отнасяме измененията в доходите на потребителите; предпочитанията; цените на свързаните стоки, които биват заместващи и допълващи; очакванията на потребителите и броя на купувачите. Действието на който и да е от тези фактори води до изменение на търсенето, в резултат от което кривата на търсенето се измества. При нарастване на търсенето, кривата се измества надясно, а при намаляване – наляво: Предлагането е процес , свързан с формиране на поведението на производителите в зависимост от равнището на пазарните цени и други детерминанти на предлагането. Индивидуалното предлагане е предлагането на дадена стока от даден субект, фиксирано от ценови и неценови детерминанти или то е израз на поведението на всеки отделен продавач. Пазарното предлагане е предлагането на една стока от всички продавачи. Има се предвид индивидуалното поведение на всички продавачи на дадена стока при всички възможни цени. Така пазарното предлагане е сбор от предлагането на всички пазарни субекти. Законът на предлагането изразява правата зависимост между изменението на цената и предлаганото количество от една стока при равни други условия. Всеки производител иска да максимизира ефекта от дейността си и в този смисъл цената има стимулираща роля. Ако тя расте в дадена сфера, производителите пренасочват ресурсите и увеличават производството с цел да увеличат приходите и съответно печалбата си. В същото време държат сметка и за алтернативните разходи, като ако те растат цената също трябва да расте. Кривата на предлагането графично илюстрира поведението на продавачите, като правата зависимост между цената и предлаганото количество обуславя нейния положителен наклон. Ако цената нараства, предлаганите количества също нарастват като по кривата това се илюстрира чрез преминаване от една точка към друга: Предлагането се формира под влияние на цената, но зависи и от редица неценови фактори, които се отразяват главно върху разходите на производителите и с това ограничават нарастването на производството. Към тези неценови детерминанти отнасяме измененията в цените на ресурсите; технологиите и производителността; промените в цените на свързаните стоки; броя на производителите. Действието на който и да е от тези фактори води до изменение на предлагането и съответно до изместване на кривата на предлагането. Ако то нараства – кривата се измества надясно, а ако намалява – наляво: Търсенето и предлагането на всеки пазар не се проявяват самостоятелно и независимо – те винаги си взаимодействат като се формира тенденция към тяхното изравняване. Пазарното равновесие е такова състояние на пазара, при което количеството на търсения продукт се изравнява с количеството на предлагания продукт. Цената, по която се осъществява балансирането на двете сили се нарича равновесна цена. Ако при определено състояние на пазара действителната цена не съответства на равновесната пазарна цена, се създават условия за възникване на пазарен излишък или пазарен дефицит. Пазарният излишък се формира, когато действителната цена е по-висока от равновесната, в резултат от което предлаганото количество е по-голямо от търсеното такова. Тази по-висока цена стимулира производителите, но ограничава потребителите, което води до увеличаването на стоковите запаси в складовете на производителите. Това ги кара да намалят пазарната цена и предлаганото количество, което стимулира към увеличаване на търсеното количество. Формира се т.нар. натиск на цените отгоре: Пазарният дефицит се формира, когато действителната цена е по-ниска от равновесната, в резултат от което търсеното количество е по-голямо от предлаганото. Тази по-ниска цена стимулира купувачите, но не е изгодна за производителите. Пазарният дефицит се свежда до намаляване на стоковите запаси в складовете на производителите, което предизвиква повишаване на цената, увеличаване на производството и съответно на предлаганото количество и в същото време принуждава потребителите да ограничат потреблението. Формира се т.нар. натиск на цените отдолу. Изменението на пазарното равновесие е възможно в резултат от изменение на търсенето и/или на предлагането. Изменението на търсенето се формира под влиянието на неценови детерминанти като ако те са благоприятни търсенето се увеличава, а ако са неблагоприятни търсенето намалява и това се изразява в изместване на кривата на търсене съответно надясно или наляво. Независимо от това, как се изменя търсенето, равновесната цена и равновесното количество се изменят в едно и също направление, т.е. или едновременно се увеличават или намаляват. Например ако доходът на потребителите расте, те са склонни да увеличават потребяваните количества дори и при по-висока цена и обратно ако доходът им намалява, те са склонни да ограничават потребяваните количества дори и при по-ниска цена. Изменението на предлагането се формира под влияние на неценови детерминанти, като когато те са благоприятни, производителите увеличават предлагането и обратно – при неблагоприятни фактори намаляват предлагането. Това води до изместване на кривата на предлагане съответно надясно или наляво и независимо от това, на къде се мести тя, равновесната цена и равновесното количество се изменят в противоположни направления, т.е. ако едното нараства, другото намалява и обратно. Например ако разходите за производство намаляват, производителите са склонни да увеличават производството и при по-ниска цена. А ако производствените разходи се увеличават, то производителите ще намаляват производството дори и при по-висока цена. Взаимодействието между търсенето и предлагането и формирането на пазарно равновесие може да се анализира и в динамичен аспект – в поредица от последователни краткосрочни периоди. Това най-добре се представя чрез спиралата на пазарната реакция като чрез нея може да се установи реакцията на пазарните субекти при изменение на пазарните условия в зависимост от еластичността на търсенето и предлагането. Различават се завиваща се динамична спирала, развиваща се и спирала на постоянните колебания. При първия вид търсенето е с по-голяма еластичност от предлагането, при втория вид предлагането е по-еластично от търсенето, а при третия – търсенето и предлагането са с еднаква еластичност. В краткосрочен период са възможни големи колебания в цените на определена продукция, т.к. пазарният механизъм не е съвършен. В такъв случай е необходимо да се намеси държавата като осъществи ценови контрол. Това може да стане по два начина: Въвеждане на максимални цени – осъществява се, когато търсенето на дадена стока е по-голямо от предлагането. Мотивите на правителството могат да бъдат намаляване темпа на инфлацията като цяло, преустановяване растежа на цените на дадена стока или защита на потребителите от действията на фирми, които са монополизирали предлагането на дадена стока. Тъй като максималната цена е по-ниска от равновесната, се създават предимства за потребителите на тази стока, но от друга страна се дестимулира предлагането, в резултат на което възниква хроничен дефицит. Наличието на свръхтърсене подтиква производителите да влошат качеството, появява се и черен пазар. Ако подобна цена действа продължително , производителите напускат бизнеса и така проблемът с дефицита се задълбочава. За целта държавата трябва да отпуска субсидия за производителя, която да му компенсира разликата, между по-високата пазарна и по-ниската регулирана цена: Чрез въвеждане на минимална цена се гарантира определена печалба за производителите, поради това че не се допуска цената да падне под определено равнище. Като правило минималната цена е по-висока от равновесната цена, към която би се стремил пазара при отсъствие на държавен контрол. Така се създават преференции в полза на производителите, което е за сметка на потребителите на съответната стока. Провеждането на подобна политика поражда хроничен излишък на съответните пазари. Възникващото свръхпроизводство може да се изкупи от държавата по минимални цени, но за това са необходими големи парични фондове.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 17.2 17.3 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 19.3 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 25.1 26.1 26.2 27.1 27.2 27.3 27.4 28.1 29.1 30.1 30.2 30.3 30.4 30.5 31.1 31.2 31.3 32.1 33.1 33.2 33.3 33.4 34.1 34.2 34.3 35.1
LME Aluminium Inventory LME Copper Inventory LME Lead Inventory LME Nickel Inventory LME Zinc Inventory Supply and demand is perhaps one of the most fundamental concepts of economics and it is the backbone of a market economy. Demand refers to how much (quantity) of a product or service is desired by buyers. The quantity demanded is the amount of a product people are willing to buy at a certain price; the relationship between price and quantity demanded is known as the demand relationship. Supply represents how much the market can offer. The quantity supplied refers to the amount of a certain good producers are willing to supply when receiving a certain price. The correlation between price and how much of a good or service is supplied to the market is known as the supply relationship. Price, therefore, is a reflection of supply and demand. The relationship between demand and supply underlie the forces behind the allocation of resources. In market economy theories, demand and supply theory will allocate resources in the most efficient way possible. How? Let us take a closer look at the law of demand and the law of supply. The law of demand states that, if all other factors remain equal, the higher the price of a good, the less people will demand that good. In other words, the higher the price, the lower the quantity demanded. The amount of a good that buyers purchase at a higher price is less because as the price of a good goes up, so does the opportunity cost of buying that good. As a result, people will naturally avoid buying a product that will force them to forgo the consumption of something else they value more. The chart below shows that the curve is a downward slope. A, B and C are points on the demand curve. Each point on the curve reflects a direct correlation between quantity demanded (Q) and price (P). So, at point A, the quantity demanded will be Q1 and the price will be P1, and so on. The demand relationship curve illustrates the negative relationship between price and quantity demanded. The higher the price of a good the lower the quantity demanded (A), and the lower the price, the more the good will be in demand (C). Like the law of demand, the law of supply demonstrates the quantities that will be sold at a certain price. But unlike the law of demand, the supply relationship shows an upward slope. This means that the higher the price, the higher the quantity supplied. Producers supply more at a higher price because selling a higher quantity at a higher price increases revenue. A, B and C are points on the supply curve. Each point on the curve reflects a direct correlation between quantity supplied (Q) and price (P). At point B, the quantity supplied will be Q2 and the price will be P2, and so on. (To learn how economic factors are used in currency trading, read Forex Walkthrough: Economics.) Time and Supply Unlike the demand relationship, however, the supply relationship is a factor of time. Time is important to supply because suppliers must, but cannot always, react quickly to a change in demand or price. So it is important to try and determine whether a price change that is caused by demand will be temporary or permanent. Let’s say there’s a sudden increase in the demand and price for umbrellas in an unexpected rainy season; suppliers may simply accommodate demand by using their production equipment more intensively. If, however, there is a climate change, and the population will need umbrellas year-round, the change in demand and price will be expected to be long term; suppliers will have to change their equipment and production facilities in order to meet the long-term levels of demand. Now that we know the laws of supply and demand, let’s turn to an example to show how supply and demand affect price. Imagine that a special edition CD of your favorite band is released for $20. Because the record company’s previous analysis showed that consumers will not demand CDs at a price higher than $20, only ten CDs were released because the opportunity cost is too high for suppliers to produce more. If, however, the ten CDs are demanded by 20 people, the price will subsequently rise because, according to the demand relationship, as demand increases, so does the price. Consequently, the rise in price should prompt more CDs to be supplied as the supply relationship shows that the higher the price, the higher the quantity supplied. If, however, there are 30 CDs produced and demand is still at 20, the price will not be pushed up because the supply more than accommodates demand. In fact after the 20 consumers have been satisfied with their CD purchases, the price of the leftover CDs may drop as CD producers attempt to sell the remaining ten CDs. The lower price will then make the CD more available to people who had previously decided that the opportunity cost of buying the CD at $20 was too high. When supply and demand are equal (i.e. when the supply function and demand function intersect) the economy is said to be at equilibrium. At this point, the allocation of goods is at its most efficient because the amount of goods being supplied is exactly the same as the amount of goods being demanded. Thus, everyone (individuals, firms, or countries) is satisfied with the current economic condition. At the given price, suppliers are selling all the goods that they have produced and consumers are getting all the goods that they are demanding. As you can see on the chart, equilibrium occurs at the intersection of the demand and supply curve, which indicates no allocative inefficiency. At this point, the price of the goods will be P* and the quantity will be Q*. These figures are referred to as equilibrium price and quantity. In the real market place equilibrium can only ever be reached in theory, so the prices of goods and services are constantly changing in relation to fluctuations in demand and supply. Disequilibrium occurs whenever the price or quantity is not equal to P* or Q*. Excess Supply If the price is set too high, excess supply will be created within the economy and there will be allocative inefficiency. At price P1 the quantity of goods that the producers wish to supply is indicated by Q2. At P1, however, the quantity that the consumers want to consume is at Q1, a quantity much less than Q2. Because Q2 is greater than Q1, too much is being produced and too little is being consumed. The suppliers are trying to produce more goods, which they hope to sell to increase profits, but those consuming the goods will find the product less attractive and purchase less because the price is too high. Excess Demand Excess demand is created when price is set below the equilibrium price. Because the price is so low, too many consumers want the good while producers are not making enough of it. In this situation, at price P1, the quantity of goods demanded by consumers at this price is Q2. Conversely, the quantity of goods that producers are willing to produce at this price is Q1. Thus, there are too few goods being produced to satisfy the wants (demand) of the consumers. However, as consumers have to compete with one other to buy the good at this price, the demand will push the price up, making suppliers want to supply more and bringing the price closer to its equilibrium. For economics, the “movements” and “shifts” in relation to the supply and demand curves represent very different market phenomena: Movements A movement refers to a change along a curve. On the demand curve, a movement denotes a change in both price and quantity demanded from one point to another on the curve. The movement implies that the demand relationship remains consistent. Therefore, a movement along the demand curve will occur when the price of the good changes and the quantity demanded changes in accordance to the original demand relationship. In other words, a movement occurs when a change in the quantity demanded is caused only by a change in price, and vice versa. Like a movement along the demand curve, a movement along the supply curve means that the supply relationship remains consistent. Therefore, a movement along the supply curve will occur when the price of the good changes and the quantity supplied changes in accordance to the original supply relationship. In other words, a movement occurs when a change in quantity supplied is caused only by a change in price, and vice versa. Shifts A shift in a demand or supply curve occurs when a good’s quantity demanded or supplied changes even though price remains the same. For instance, if the price for a bottle of beer was $2 and the quantity of beer demanded increased from Q1 to Q2, then there would be a shift in the demand for beer. Shifts in the demand curve imply that the original demand relationship has changed, meaning that quantity demand is affected by a factor other than price. A shift in the demand relationship would occur if, for instance, beer suddenly became the only type of alcohol available for consumption. Conversely, if the price for a bottle of beer was $2 and the quantity supplied decreased from Q1 to Q2, then there would be a shift in the supply of beer. Like a shift in the demand curve, a shift in the supply curve implies that the original supply curve has changed, meaning that the quantity supplied is effected by a factor other than price. A shift in the supply curve would occur if, for instance, a natural disaster caused a mass shortage of hops; beer manufacturers would be forced to supply less beer for the same price. Source – http://www.investopedia.com/