https___g-solar.eu_eu-energy-goals-for-2030_.xml
http___g-solar.eu_hr_eu-energetski-ciljevi-za-2030__1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1
As agreed by EU leaders on 23 October 2014, the European Union set new ambitious targets in terms of cutting greenhouse gas emissions. While the EU is making good progress towards meeting its climate and energy targets for 2020, an integrated policy framework for the period up to 2030 is needed to ensure regulatory certainty for investors and a coordinated approach among Member States. EU Heads of State and Government have agreed the headline targets and the architecture for the EU framework on climate and energy for 2030. The agreed targets include a cut in greenhouse gas emissions by at least 40% by 2030 compared to 1990 levels, an EU-wide binding target for renewable energy of at least 27% and an indicative energy efficiency target of at least 27%. The renewables and energy efficiency targets will increase the security of the EU’s energy supplies and help reduce its dependency on imported fossil fuels. How to achieve such ambitious goals? The main mechanism will be a well-functioning, reformed Emissions Trading System (ETS) with an instrument to stabilize the market as proposed by the Commission. The 40% target will be delivered collectively by the EU in the most cost-effective manner possible, with reductions in both the ETS and non-ETS sectors. The 2030 framework aims to drive continued progress towards a low-carbon economy and a competitive and secure energy system that ensures affordable energy for all consumers. It also creates new opportunities for growth and job. Even longer-term perspective developed in a document by the European Commission “Road map for moving to a competitive low-carbon economy in 2050″ considers cost-effective pathway for achieving much deeper emission cuts by the middle of the century: cut of emissions to 80% below 1990 levels. It also shows how the main sectors responsible for Europe’s emissions – power generation, industry, transport, construction etc. can make the transition to a low-carbon economy most effectively. A low-carbon economy would have a much greater need for renewable sources of energy, energy-efficient building materials, hybrid and electric cars, smart grid equipment, low-carbon power generation and carbon capture and storage technologies. Consequently, the need for major changes, supported by EU and national legislation measures, leads to growth opportunity for solar sector, facing the challenge of further development of solar products and energy efficient technologies. Source: European Commission
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1
Kao što je dogovoreno na sastanku EU lidera 23. listopada 2014, Europska Unija postavila je nove ambiciozne ciljeve za smanjenje emisije stakleničkih plinova. Dok EU dobro napreduje u ostvarenju energetskih ciljeva za 2020, okvir za integriranu politiku za period do 2030. osigurat će regulatornu sigurnost za investitore i koordinirani pristup među zemljama članicama. EU šefovi država i vlada dogovorili su glavne ciljeve i strukturu EU okvira o klimi i energiji do 2030. godine. Dogovoreni ciljevi uključuju smanjenje emisije stakleničkih plinova za barem 40% do 2030. u usporedbi sa nivoom iz 1990, obvezujući cilj za udio obnovljivih izvora energije od barem 27% i indikativni cilj povećanja energetske učinkovitosti od barem 27%. Energetski ciljevi podići će sigurnost EU u opsrkbi energijom i pomoći u smanjenju ovisnosti o uvoznim fosilnim gorivima. Kako ostvariti tako ambiciozne ciljeve? Glavni mehanizam bit će reformirani sustav trgovanja emisijskim jedinicama (ETS) sa instrumentom da stabilizira tržište na način predložen od strane Europske komisije. Cilj od 40% bit će ispunjen zajednički na najisplativi način, sa smanjenjima u i izvan ETS sektora. Okvir za 2030 vodi kontinuiranom napretku u smjeru smanjenja emisija štetnih plinova i konkurentskom i sigurnom energetskom sustavu koji će energiju učinitih cjenovno prihvatljivom svim korisnicima. Također, kreira nove mogućosti za rast i nova zaposlenja. Još dugoročnija perspektiva razvijena kroz dokument Europske komisije „Vodič za konkurentsku ekonomiju sa niskom razinom CO2 do 2050“ razmatra isplativi put za postizanje značajnijih smanjenja emisija do sredine stoljeća: 80% u usporedbi sa nivoom iz 1990. Također, pokazuje kako glavni sektori odgovorni za emisije u EU – proizvodnja električne energije, industrija, transport, građevinarstvo i drugi mogu na isplativ način prijeći na ekonomiju smanjenih emisija CO2. Ekonomija smanjene emisije CO2 imat će puno veću potrebu za obnovljivim izvorima energije, energetski učinkovitim građevnim materijalima, hibridnim i električnim vozilima, pametnim rješenjima opreme za povezivanje sa energetskom mrežom, tehnologijama za prikupljanje i skladištenje ugljika. Posljedično, potreba za značajnim promjenama, uz podršku EU i nacionalnih zakonodavnih mjera, vodi ka mogućnosti razvoja solarnog sektora koji se suočava sa izazovom daljeg unapređenja solarnih proizvoda i energetski učinkovitih tehnologija. Izvor: Europska komisija