http___freedomdefined.org_Which_name_should_you_use_3F.xml
http___freedomdefined.org_index.php_title_Definition_Hr_oldid_21316_1.xml
1.1 1.2 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 13.6 14.1 14.2 14.3 15.1 16.1 16.2 16.3 17.1 17.2 17.3 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 22.2 22.3 22.4 23.1 23.2 24.1 25.1 25.2 25.3 25.4 26.1 27.1 27.2 27.3 28.1 29.1 29.2 30.1 30.2 31.1 32.1 32.2 32.3 32.4 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1
Version 1.1 of the definition has been released. Please help updating it, contribute translations, and help us with the design of logos and buttons to identify free cultural works and licenses! Which name should you use? Contents Free Content[edit] The Free Software Foundation has this to say about the term "content": - If you want to describe a feeling of comfort and satisfaction, by all means say you are "content", but using it as a noun to describe written and other works of authorship is worth avoiding. That usage adopts a specific attitude towards those works: that they are an interchangeable commodity whose purpose is to fill a box and make money. In effect, it treats the works themselves with disrespect. - Those who use this term are often the publishers that push for increased copyright power in the name of the authors ("creators", as they say) of the works. The term "content" reveals what they really feel. - As long as other people use the term "content provider", political dissidents can well call themselves "malcontent providers". On the other hand, the term "free content" has been in use for quite some time, very notably in the Wikipedia and Wikimedia environment (not a small argument, since Wikimedia is arguably the largest single source of free content). Wikipedia's article about itself describes it as "a multilingual Web-based free-content encyclopedia". Incidentally, the actual article about free content in Wikipedia has lacked any reference whatsoever before this definition. Furthermore, one could counter that - the fact that the term "content", by itself, is used predominantly by a particular group of people does not make the phrase "free content" subject to the same problem - indeed, adopting the phrase "free content", while avoiding "content" by itself ("It may be content, but is it free content?") could be considered a clever strategy to subvert the existing connotations of the term. The argument that the term derives from the idea "to fill a box and make money" is one which sounds catchy, but is that really what people think of when they hear the word? And is it related to the actual etymology of the word? Before it became a dot com buzzword, "content" was used to describe mostly what a work is about: the content of a book, an essay, etc. That is, the word described the properties of the text, picture, etc. This usage is clear from some other phrases such as "Table of contents". The word was not intended to reflect any desire to monetize the work itself. It is true that the term is today often heard in the context of commercial endeavors. However, that does not mean that "free content" is automatically a problematic phrase. In fact, it can be the opposite. Free Expression[edit] Some people may object to the term "content" because of the aforementioned connotations. This may likely include artists, musician, and so forth, people who may be much more comfortable calling their works "expressions". The primary problem with this term is that it has a clear political meaning, which may lead to confusion. Another problem is that it seems to imply "free expression of ideas". Which is not what we are caring about: we are caring about the concrete forms created by human beings. It's the forms and their users that are ultimately free, not their authors (of course, they will be free as a side effect too, as participants in creative communities and as recipients of other free creations). Conclusion[edit] None of these terms is perfect, so we allow you to refer to the Definition as the "Free Content Definition", the "Free Expression Definition", or the "Free Content and Expression Definition". Possible alternatives[edit] Free Work[edit] "Work" is a very general term to describe information which has recognizable merit. It avoids some of the problems people may perceive with the word "content". However, it has its own ambiguity. People might read "Free Work" as meaning "you work for free", or deliberately refer to this ambiguity to get laughs from an audience. While "free content" can be used like an adjective, e.g. "a free content production", "free content encyclopedia", this doesn't work as well for "a free work production", "free work encyclopedia". Content is both singular and plural, e.g. "This movie is free content", "these movies are free content", as opposed to "This movie is [a] free work", "these movies are free works". Free Information[edit] Arguably the most sterile term, it is somewhat long and unwieldy. Compare: "free information encyclopedia" vs. "free content encyclopedia"; "free information provider" vs. "free content provider". It is mundane to the point of being not easily recognized as a distinct phrase, which may increase the problem of ambiguity with the word "free". "Free info" avoids some of these problems, but may be perceived as sounding somewhat diminutive ("Hey man, got some free info?"), which may lead authors and artists to be disinclined to use it. Free Creation[edit] Every work to which copyright is applicable is a creation of the human mind (and craft). So talking about "creation" seems right in this context. "Free creativity" is a possible variant. Free Intellectual Works[edit] Works created by Artists, Musicians and Developers can be called "Intellectual Works". It may be a bit long, but "Free Intellectual Work Encyclopedia", "Free Intellectual Work Provider", and "This work has been released under the Free Intellectual Works License" make sense. - You still don't get around the work/labor ambiguity (someone providing "free intellectual work" might be talking about free labor), and you end up with a lengthier name and a possible connotation of "intellectual property". I can be convinced that "Free Expression" in particular is also an ambiguous term with its own problems, but I don't think this is a good replacement.--Erik Möller 09:49, 2 May 2006 (CEST) Free Media[edit] Media is, according to Wikipedia, "the materials and techniques used by an artist to produce a work". "Free media" would be such material and techniques that are free. This would mean "derivative works allowed". On the downside, the term "Media" itself is, outside the arts, occupied negatively by the mass media, and could be understood to refer to free distribution channels rather than the creative works itself. Free Culture[edit] By referring to "culture" rather than a specific work or piece of media, you recognize the values that are transmitted in that individual work as well as any elements, derivatives, or remixes which only include one element or dimension of a given piece of media. Existing projects[edit] The following projects could be contacted to know whether they want to participate in/join/endorse our Definition. Definitions: Other projects:
1.1 1.2 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 10.1 10.2 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 17.2 17.3 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 25.1 26.1 26.2 26.3 27.1 28.1 29.1 29.2 29.3 30.1 30.2 31.1 31.2 31.3 32.1 32.2 33.1 34.1 34.2 35.1 36.1 36.2 36.3 36.4 37.1 37.2 38.1 38.2 39.1 40.1 40.2 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 48.2 48.3
Version 1.1 of the definition has been released. Please help updating it, contribute translations, and help us with the design of logos and buttons to identify free cultural works and licenses! Definition/Hr - Original, v.1.1: English - Translations, v.1.1 (updated and reviewed): бълrapckи • català • čeština • Eλλnvιkά • Esperanto • español • français • galego • hrvatski • italiano • 한국어 • MakeдoHckи • मराठी • Nederlands • polski • português • română • pycckий • slovenčina • slovenščina • svenska • Tiếng Việt - Translations, v.1.0 (update/review pending): Deutsch • norsk bokmål • suomi - More in progress Sažetak[edit] Ovaj dokument definira "slobodne kulturne radove" (eng. "Free Cultural Works") kao djela ili izričaje koji su slobodni za proučavanje, korištenje, dupliciranje i/ili prepravljanje od strane bilo koga i u bilo koju svrhu. Također, opisuje određena dozvoljena ograničenja koja poštuju ili štite ove ključne slobode. Definicija razlikuje slobodna djela od slobodnih licenci koje se mogu koristiti za pravnu zaštitu statusa slobodnog djela. Definicija sama po sebi nije licenca, već alat za prosuđivanje da li bi se djelo ili licencu trebalo smatrati "slobodnom". Predgovor[edit] Društveni i tehnološki napredak omogućuju sve većem broju ljudi u svijetu pristup, stvaranje, mijenjanje, objavljivanje, i raspačavanje djela raznih vrsta - umjetničkih, znanstvenih i edukacijskih materijala, softvera, članaka - ukratko: bilo čeka što se može pohraniti u digitalnom obliku. Mnoge zajednice osnovane su kako bi iskoristile te nove mogućnosti i stvorile bogatstvo javno korisnih djela. Većini je autora, neovisno o području njihova rada i amaterskom ili profesionalnom statusu, u interesu biti dio takvog okruženja u kojem se djela mogu širiti, nanovo koristiti i dorađivati na kreativan način. Što je lakše opetovano koristiti i doraditi djelo, to veće postaje naše kulturno bogatstvo. Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje ovakvog okruženja, djela autora moraju biti slobodna, a pod slobodama podrazumijevamo: - slobodu korištenja djela i uživanja pogodnosti proizašlih iz njegova korištenja - slobodu proučavanja djela i primjene tako stečenog znanja - slobodu stvaranja i raspačavanja duplikata informacija ili izričaja, bilo cijelih ili djelomičnih - slobodu stvaranja izmjena i poboljšanja, te slobodu raspačavanja izmijenjenih djela Ove slobode trebaju vrijediti za svakoga, bilo gdje i bilo kada. Ne smiju biti ograničene kontekstom u kojem se djelo koristi. Stvaralaštvo je čin korištenja postojećih sredstava na nov, odnosno nepredviđen način. Naprotiv, u većini zemalja ove slobode nisu na snazi, nego su sputane skupom zakona koje jednim imenom zovemo zakoni o autorskim pravima. Ti zakoni autora dižu na razinu božanskog stvoritelja, dajući im isključiv monopol na to kako se "njihov sadržaj" smije koristiti. Ovaj monopol ometa cvjetanje kulture, a ne pomaže toliko ni ekonomskoj situaciji autora, koliko štiti poslovne modele najmoćnijih izdavačkih kompanija. Bez poduzete akcije od strane autora, njihova djela padaju pod postojeći zakoni o autorskim pravima, što ozbiljno ograničava što drugi mogu i ne mogu s njim činiti. Autori mogu učiniti svoje djelo slobodnim tako da odaberu jedan od pravnih dokumenata koje se nazivaju slobodnim licencama. Za autora, odluka da stavi svoje djelo pod slobodnu licencu ne znači da gubi sva svoja prava, nego to svima drugima daje gore navedene slobode. Važno je da svako djelo za koje se tvrdi da je slobodno, pruža - praktično i bez rizika - gore navedene slobode. Zbog toga u daljnjem tekstu dajemo preciznu definiciju sloboda za licence i autorska djela. Identificiranje slobodnih kulturnih radova[edit] Ovo je definicija djela slobodne kulture (eng. "Free Cultural Works") i potičemo vas da na nju upućujete kada opisujete svoje djelo, npr. na sljedeći način: "Ovo je djelo licencirano slobodnom licencom, kao što je objašnjeno u Definiciji djela slobodne kulture." Ako vam se ne sviđa izraz "Djelo slobodne kulture", možete koristiti općenit pojam "slobodan sadržaj" ili uputiti na jedan od postojećih pokreta koji objašnjavaju slične slobode u specifičnim kontekstima. Također, potičemo vas da koristite logotipove i značke za djela slobodne kulture, koji pripadaju javnoj domeni. Budite, molimo, svjesni da takva obilježja sama ne pružaju prava opisana u ovoj definicij; kako bi vaše djelo bilo zaista slobodno, ono mora koristiti jednu od licenci slobodne kulture, ili biti u javnoj domeni. Preporučujemo da ne koristite druge izraze za označavanje djela slobodne kulture, koji ne prenose jasnu definiciju sloboda, poput "otvoren sadržaj" i "otvoren pristup". Ovi izrazi često se koriste za sadržaj koji je dostupan pod "manje ograničavajućim" uvjetima od onih koje pružaju postojeći zakoni o autorskim pravima, ili čak za djela koje su samo "dostupna na webu". Definiranje slobodnih kulturnih licenca[edit] Licence su pravno sredstvo pomoću kojih vlasnik određenih zakonskih prava može prenijeti rečena prava trećim osobama. License slobodnog društva ne oduzimaju prava -- korisnik ih ne mora prihvatiti, a ako ih prihvati, daju mu slobode koje zakon o autorskim pravima sam ne pruža. Ukoliko se prihvate, ne ograničuju niti umanjuju važeće iznimke u zakonu o autorskim pravima. Osnovne slobode[edit] Kako bi se mogle nazivati "slobodnima" po ovoj definiciji, od licenci se zahtjeva da pružaju sljedeće slobode, bez ograničenja: - Sloboda korištenja i izvođenja djela: Korisniku licence mora biti dozvoljeno bilo kakvo korištenje djela, bilo privatno ili javno. Za ona djela za koja je to važno, ova sloboda treba uključivati svo izvedeno korištenje ("povezana prava"), poput izvođenja ili interpretacije djela. Ne smiju postojati iznimke koje se, na primjer, tiču politike ili vjere. - Sloboda proučavanja djela i korištenja stečenih informacija: Korisniku licence mora biti dozvoljeno proučiti djelo i koristiti znanje stečeno proučavanjem u bilo koju svrhu. Licenca ne smije, na primjer, sputavati "obrnuti inženjering". - Sloboda raspačavanja duplikata: Duplikati se mogu prodavati, razmjenjivati, ili besplatno davati, bilo kao dio većeg djela, kolekcije ili zasebno. Ne smije biti ograničenja na količinu informacija koju se smije duplicirati. Također, ne smije biti ograničenja na to tko smije duplicirati informacije, ili gdje se one smiju duplicirati. - Sloboda raspačavanja izvedenih djela: Kako bi se svima pružila mogućnost dorađivanja djela, licenca ne smije ograničiti slobodu raspačavanja izmijenjenih verzija (ili, radi li se o fizičkim djelima, djela na neki način izvedena iz originala), neovisno o namjeri i svrsi takvih izmjena. Ipak, neka se ograničenja smiju primijeniti kako bi se zaštitilo rečene ključne slobode ili pripisivanje zasluga utorima (vidi ispod). Dopuštena ograničenja[edit] Ne ometaju sva ograničenja uporabe ili raspačavanja djela ključne slobode. Preciznije; zahtjevanje priznanja zasluga, reciprocitetne suradnje (i.e., "copyleft"), kao i zaštite ključnih sloboda smatraju se dopuštenim ograničenjima. Definiranje slobodnih kulturnih radova[edit] Kako bi se moglo smatrati slobodnim, djelo mora biti pod licencom slobodne kulture, ili njegov pravni status mora pružati iste gore pobrojane ključne slobode. Ipak, to nije jedini uvjet. Pojedina djela mogu biti neslobodna na druge načine, i njima ograničiti ključne slobode. Sljedeći dodatni uvjeti trebaju biti zadovoljeni kako bi se djelo moglo smatrati slobodnim: - Dostupnost izvornih podataka: Kod djela dobivenih kompilacijom ili obradom jedne ili više izvornih datoteka, uz samo djelo, i svi korišteni podaci trebali bi biti dostupni pod jednakim uvjetima. To mogu biti: partitura skladbe, modeli korišteni u 3D sceni, podaci iz znanstvenog rada, izvorni kod računalne aplikacije, ili koje druge slične informacije. - Korištenje slobodnog formata: Za digitalne datoteke, format u kojem je djelo učinjeno dostupnim ne bi smio biti zaštićen patentima, osim ako je besplatno dana globalna, neograničena i neopoziva dozvola korištenja patentirane tehnologije. Iako se neslobodni formati mogu ponekad koristiti zbog praktičnih razloga, duplikat djela u slobodnom formatu mora biti dostupan kako bi se djelo moglo smatrati slobodnim. - Bez tehničkih ograničenja: Djelo mora biti dostupno na način da gore navedene slobode nisu ograničene nikakvom tehničkom mjerom. - Bez drugih ograničenja ili uvjeta: Samo djelo ne smije biti pokriveno takvim zakonskim ograničenjima (patenti, ugovori i sl.) ili uvjetima (npr. pravo na privatnost) koja bi ometala gore navedene slobode. Određeno djelo moglo bi koristiti postojeće zakonske iznimke autorskom pravu (u svrhu citiranja njime zaštićena djela), a da su samo neki njegovi dijelovi zaista slobodni. Drugim riječima, kada god korisnik djela ne može zakonski ili praktično ostvariti svoje osnovne slobode, djelo se ne može smatrati, niti bi se trebalo zvati "slobodnim". Daljnje čitanje[edit] - Vidi Licence za diskusiju o pojedinim licencama i tome da li zadovoljavaju ovu definiciju. - Vidi Povijest za pozadinu i zasluge za ovu definiciju. - Vidi Često postavljana pitanja za pokoje pitanje i odgovor. - Vidi Portal:Index za tematske stranice o djelima slobodne kulture. Verzije[edit] Nove verzije ove definicije biti će izdane čim se postigne dogovor (direktno ili glasanjem, kako je navedeno u stvaralačkom procesu oko predloženih izmjena. Numeriranje će biti: 0.x za prvotno izdane nacrte, 1.x, 2.x .. za važnija izdanja, x.1, x.2 .. za sporedna izdanja. Pod sporednim izdanjima misli se na takve izmjene teksta koje ne utječu na to koje su licence obuhvaćene ovom definicijom.