http___fractalenlightenment.com_ha_29681_spirituality_knowledge-versus-wisdom.xml
http___fractalenlightenment.com_hr_29681_spirituality_knowledge-versus-wisdom_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 11.1 11.2 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 15.1 15.2 15.3 15.4 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 17.4 17.5 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8
The Difference Between Knowledge and Wisdom “Where is the wisdom we have lost in knowledge? Where is the knowledge we have lost in information?" – T. S. Eliot. Knowledge and wisdom might sound like synonyms since both refer to the mind and an accumulation of thoughts and experiences, but there are real differences in the actual application in our life. Ilmi There are different types of knowledge categorized in different manner by various people. We can have, misali, systemic knowledge, needed in order to get the square root of a given number. Semantic knowledge is another kind, that allows us to grasp the meaning of words. There is knowledge that comes through our senses, which is based on observation is known as empirical knowledge. Knowledge can be deduced from some premises; it can be explicit or implicit. Its subject can be our inner self or the world around us. It can be a technique or even a fact, it can be distinct or diffuse and even noble or vile among many other ways. It could also be that knowledge is derived from ideas, as Plato postulated; or drawn for experience, as David Hume did. We can say that knowledge is some sort of awareness or an identification principle that gives us an account of what a thing is and its features. It is the material comprising the fabric of our understanding with which we wrap the world we inhabit. And it does not stop there! Because our understanding creates relationships between known things, our knowledge gets combined through the use of reason. All known things become an active part of our world view. They get integrated into an interdependent network of approved facts that sustain our world. These beliefs are interconnected, forming our single and coherent view of what there is. Yana da, to put it in Quine’s words, The Web of Belief. Once a belief has been incorporated, it becomes a node that enriches further exploration on a similar subject. The integration of new insights happen while reviewing the useful things from previous ones. With a system of beliefs that gets more complex as time goes on, it provides a richer database that serves as a pool giving us more solutions to problems. Data can also be combined with itself to produce more refined data where more shades can be differentiated. Building on top of each other, humanity has been accumulating and multiplying information. As Newton said: nanos gigantum humeris insidentes: “If I have seen further it is by standing on the shoulder of giants”. Despite the expansion of our “data-base”, a continuous critical observation of our thinking process is crucial. Without reflection on the purpose of our thirst for knowledge, the danger of getting lost in the sea of information is significant. A halin yanzu, the predominant educational systems orbit around methods that are mainly engaged on the slow process of linear integration of data and skills required to function in our capitalistic world. With little room for self-expression or personal growth, we turn the mind of the next generations into minds that compute… and there is so much more to what the mind can and should do besides computing e.g. feeling empathy or introspection. Hikimar With such a strong emphasis on this kind of education as a requirement for success in our current times, the division of the fields of research covers smaller fields by the day. Saboda wannan, I think it is important to draw attention towards two very distinct kinds of knowledge. The first one is erudition; characterized by the accumulation of information, it can be pictured as a large database, like a historian who has good memory and can recall the dates of many events. The second type of knowledge that I think is important to bring about, ne hikimar. There are many ways in which this word is understood, I wish to specify mine. Wisdom is a special kind of knowledge because its effect is the uplifting of our life and of those around us to a higher and better way of being. Opposed to erudition, wisdom is not characterized by having a bigger brain, but a bigger heart. Wisdom is knowledge that is well aligned with its present circumstances, so the outcome is that of well-being. Transforming our sensible intentions and considerations into factual happiness, wisdom has the capacity to un-crook the crooked ways and shine light where there is none. Yana da, therefore, I believe of utmost importance to direct ourselves towards the attainment of wisdom before erudition because well being should come before anything else. It is true that technological innovation can lead to the improvement of tools that could benefit us, but remember, that without having a guiding principle that contains some degree of altruism, peace and joy is not possible. Technology is a tool, and the way we use those tools makes them what they are. It is the spirit of the usage and direction that we inject in the tools, with our intentions. Emmanuel Kant famously wrote: “Tunani without content are empty, intuitions without concepts su ne blind.” Hakazalika, knowledge without wisdom is hollow while wisdom without knowledge is difficult. Wisdom is always in touch with reality, and when it does, it yields many fruits, such as: farin ciki, pain alleviation, peace and many more. The difficult thing is that wisdom can be a somewhat tricky thing to catch. It is not as straight forward as learning ABC. It can sometimes be obtained through going deep into consideration and spending a lot of time on pondering over a subject. Wisdom can be the recognition of our inner voice that urges us to do a specific action. It can be intuitive or a matter of wits, thoughtful or sudden. In all cases, the quest for wisdom requires total commitment and purity of soul. Let us keep our eyes wide open and a crystalline intention. Let us seek the light.
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 11.1 11.2 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 15.1 15.2 15.3 15.4 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 17.4 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8
Razlika između znanja i mudrosti "Gdje je mudrost smo izgubili u znanju? Gdje se znanje koje smo izgubili u informacijama?" – T. Eliot. Znanje i mudrost može zvučati kao sinonimi, jer oba se odnose na umu i nakupljanja misli i iskustava, ali postoje realne razlike u stvarnoj primjeni u našem životu. Znanje Postoje različite vrste znanja kategorizirani na drugačiji način od strane različitih osoba. Možemo se, na primjer, sustavna znanja, potrebno kako bi se kvadratni korijen od određenog broja. Semantički znanje je jedna vrsta, koji nam omogućuje da se shvati značenje riječi. Tu je znanje koje dolazi kroz naše osjetila, koja se zasniva na promatranju poznat kao empirijska znanja. Znanje se može zaključiti iz nekih prostorija; to može biti eksplicitno ili implicitno. Njegov predmet može biti naš nutrinu i svijet oko nas. To može biti tehnika ili čak i činjenica, to može biti različita ili difuzno, pa čak i plemenito ili pokvarena među mnogim drugim načinima. To bi također moglo biti da je znanje potječe od ideje, kao što je Platon postulirao; ili nacrtana za iskustvo, kao što je činio David Hume. Možemo reći da je znanje neka vrsta svijesti ili matični princip koji nam daje prikaz onoga što je stvar i njegove karakteristike. To je materijal koji sadrži tkivo našeg razumijevanja s kojima smo omotajte svijetu živimo. I to se tu ne zaustavlja! Budući da je naše razumijevanje stvara odnose između poznatih stvari, naše znanje dobiva u kombinaciji kroz korištenje razuma. Sve poznate stvari postanu aktivni dio našeg poimanja svijeta. Oni se integrirati u solidarnog mrežu odobrenih činjenica da održi naš svijet. Ova uvjerenja su međusobno povezani, formiranja našu jedinstvenu i koherentnu pogled na ono što postoji. To, da ga stavite u Quineov riječi, Web of Belief. Nakon uvjerenje je ugrađen, postaje jedan čvor koji obogaćuje daljnje istraživanje na sličnom predmetu. Integracija novih spoznaja dogoditi dok je pregledom korisne stvari iz prethodnih. Uz sustav vjerovanja koji dobiva složeniji kako vrijeme prolazi, ona pruža bogatiji bazu podataka koja služi kao bazen dajući nam više rješenja za probleme. Podaci se također mogu kombinirati s sama proizvoditi više rafiniranih podatke gdje više nijanse može se razlikovati. Nadovezujući se na vrhu svake druge, čovječanstvo je gomilaju i množenjem informacije. Kao što je rekao Newton: Nanos humeris Gigantum insidentes: "Ako sam vidio dalje je po stoji na ramenu divova ". Unatoč širenju našeg "bazu podataka", kontinuirano kritičko promatranje našeg razmišljanja proces je presudno. Bez razmišljanja o cilju naše žeđi za znanjem, opasnosti od uzimajući izgubljen u moru informacija je značajan. Trenutno, prevladava obrazovni sustavi orbita oko metoda koje se bavi o sporom procesu linearnog integraciju podataka i vještina potrebnih za funkcioniranje u našem kapitalističkom svijetu. Uz malo prostora za samoizražavanje ili osobni rast, skrećemo um narednih generacija u umove koji računati ... a tu je još mnogo toga za što um može i treba učiniti osim računalnih npr. osjećaj empatije ili introspekciju. Mudrost S takvim jakim naglaskom na ovu vrstu obrazovanja kao uvjet za uspjeh u našim trenutnim vremenima, podjela na polju istraživanja pokriva manje polja iz dana u dan. Zbog toga, Mislim da je važno skrenuti pozornost na dva vrlo različita vrsta znanja. Prvi je erudicija; karakterizira akumulacijom podataka, to može biti prikazana kao velika baza podataka, kao povjesničar koji ima dobru memoriju i mogu se sjetiti datuma mnogih događaja. Drugi tip znanja da mislim da je važno da bi o, je mudrost. Postoje mnogi načini na koje se ta riječ je razumjeti, Želim navesti minu. Mudrost je posebna vrsta znanja jer je njegov učinak je uplifting našeg života i one oko nas na viši i bolji način postojanja. Za razliku od erudicije, mudrosti nije naznačen time što ima veću mozak, ali veći srce. Mudrost je znanje koje je dobro usklađen s njegovim sadašnjim okolnostima, tako da je ishod je da blagostanja. Transformacija naše razumne namjere i razmatranja u činjeničnom sreće, Mudrost je sposobnost da biste poništili Crook na nepošten način i sjaj svjetla tamo gdje je nema. To, dakle, Vjerujem da od iznimne važnosti da se usmjeriti prema postizanju mudrosti prije erudicije, jer dobro biće ne bi trebalo doći prije nego što bilo što drugo. Istina je da su tehnološke inovacije može dovesti do poboljšanja alata koji bi nam mogao imati koristi, ali zapamtite, da bez vodeće načelo koje sadrži neki stupanj altruizma, mir i radost nije moguće. Tehnologija je alat, i način na koji ćemo koristiti one alate ih čini to što jesu. To je duh korištenja i smjer kojim smo se uvelo u alatima, s našim namjerama. Emmanuel Kant slavno pisao: “Misli bez Sadržaj je prazna, intuicije bez pojmova su slijepi.” Sli?no, Znanje bez mudrosti je šupalj, a mudrost bez znanja je teško. Mudrost je uvijek u kontaktu sa stvarnošću, a kad se to dogodi, to donosi više voća, kao : sre?a - osje?aj sklada, Bol ublažavanje, Mir i još mnogo toga. Teško stvar je da je mudrost može biti nešto škakljivo uhvatiti. To nije tako ravno naprijed kao učenje ABC. Ponekad se može dobiti putem ide duboko u obzir i troše puno vremena na promišljanje temu. Mudrost može biti priznanje našem unutarnjem glasu koji nas potiče da učinimo određenu radnju. To može biti intuitivna ili stvar nadmudrivanja, promišljena ili iznenadni. U svim slučajevima, potraga za mudrost zahtijeva potpunu predanost i čistoću duše. Držimo oči širom otvorene i kristalni namjera. Neka nas traže svjetlo.