http___www.nutritionist-world.com_blog_2011_03_25_vitamin-c__1.xml
http___forum.bih.net.ba_archive_index.php_t-52673.html_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 6.1 6.2 6.3
Vitamin C Vitamin C is the first vitamin most people think to take when they are sick. It is the first vitamin to come to mind in citrus fruit and it is even added in skin care products. Vitamin C is considered a powerful and beneficial vitamin that can be obtained as a supplement or through the types of foods that you eat. Vitamin C can be found in citrus fruits, tomatoes, leafy green vegetables, and potatoes. The soil quality will greatly affect the amount of vitamin C in a fruit or vegetable. Unfortunately, much of the produce found in grocery stores has less vitamin content compared to produce grown 100 years ago. Because of this fact it is often beneficial to take a vitamin C supplement. Several important digestive processes can not be accomplished without vitamin C. Carbohydrates require vitamin C in order to be metabolized and protein, lipids and collagen need vitamin C for synthesis. Iron can not be absorbed without the help of vitamin C and the metabolism of folic acid is dependant on vitamin C. This one vitamin has many different responsibilities to the body on a daily basis. Unfortunately, vitamin C is not stored in the body. Any excess amounts of vitamin C are excreted in urine. This means that without regular daily intake of vitamin C the important responsibilities of this vitamin in the body will not be accomplished and eventually deficiencies and health problems can result. The most common health problem associated with vitamin C deficiency is scurvy. Generally an adult should have 50 to 100 mg of vitamin C per day. Someone with scurvy should take 150 – 500 mg per day in 1 to 2 divided doses. Taking too much vitamin C can cause side effects that include headaches, fatigue, drowsiness, nausea, heartburn, vomiting, and diarrhea.
1.1 2.1 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 10.2 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 29.1 29.2 29.3 29.4 31.1 31.2 31.3 31.4 31.5 33.1 34.1 34.2 34.3 34.4 34.5 35.1 36.1 36.2 36.3 37.1 39.1 40.1 40.2 40.3 40.4 40.5 40.6 41.1 42.1 42.2 42.3 42.4 42.5 43.1 44.1 44.2 45.1 46.1 46.2 46.3 47.1 48.1 48.2 48.3 48.4 49.1 50.1 50.2 50.3 51.1 52.1 52.2 52.3 52.4 52.5 54.1 54.2 54.3 54.4 54.5 54.6 54.7 54.8 54.9 55.1 57.1 58.1 60.1 60.2 60.3 60.4 60.5 60.6 60.7 60.8 60.9 62.1 62.2 62.3 62.4 62.5 64.1 64.2 64.3 64.4 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 75.1 76.1 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 93.1 94.1 95.1 96.1 97.1 99.1 99.2 99.3 99.4 99.5 99.6 99.7 100.1 101.1 101.2 101.3 101.4 101.5 101.6 102.1 103.1 103.2 103.3 103.4 103.5 104.1 105.1 105.2 105.3 106.1 106.2 106.3 106.4 106.5 106.6 106.7 107.1 107.2 107.3 107.4 108.1 110.1 111.1 113.1 114.1 115.1 117.1 117.2 117.3 117.4 117.5 118.1 119.1 119.2 120.1 121.1 121.2 121.3 121.4 121.5 122.1 123.1 123.2 123.3 124.1 124.2 125.1 125.2 125.3 126.1 127.1 127.2 128.1 129.1 129.2 129.3 130.1 131.1 131.2 131.3 132.1 133.1 134.1 135.1 135.2 135.3 136.1 137.1 137.2 137.3 137.4 137.5 137.6 137.7 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 144.1 145.1 146.1 147.1 148.1 149.1 150.1 152.1 153.1 155.1 156.1 157.1 159.1 162.1 163.1 164.1 165.1 167.1 168.1 169.1 170.1 172.1 172.2 172.3 173.1 173.2
Pogledajte punu verziju : Koliko vi znate o vitaminima DINHETA Vitamini su organski spojevi specificnog djelovanja koje naše tijelo koristi u malim kolićinama za izgradnju, razvoj i obnovu tkiva. Večina vitamina je esencijalna, što znaći da ih organizam ne može sintetizirati, več ih mora unositi hranom. S druge strane vitamin K organizam može sam sintetizirati uz pomoč crijevnih bakterija u debelom crijevu. Tijekom prošlih stolječa lijećnici, hemićari i istraživaći su primjetili kako konzumiranje toćno određenih namirnica može pospiješiti lijećenje i prevenciju nekih bolesti. Tako je npr. moreplovac James Cook (1728-1779) prvi uspio spasiti večinu svojih mornara od smrti izazvane skorbutom, dajuči im da jedu kiseli kupus za vrijeme dugih plovidbi. Nije ni slutio da se u njemu nalazi velika kolićina vitamina C. Obzirom na topivost, vitamine možemo podijeliti na one topive u mastima (A,D,E,K) i one topive u vodi (vit.B skupine, C, i ostali). Kod unosa vitamina prve skupine treba biti oprezan. Preporućeni dnevni unos tih vitamina je ogranićen upravo zbog te karakteristike, dok se vitamini topivi u vodi mogu unositi i u večim kolićinama obzirom da če se višak izlućiti putem tjelesnih tekučina. Nedostatak vitamina ozbiljan je problem, i uobićajena je pojava u ljudi ćija je prehrana neredovita i jednolićna. Valja spomenuti da je ućinkovitost vitamina veča kad su svi "na okupu" i kada se nalaze u svom "prirodnom okruženju". Stoga je vrlo bitno koristiti prirodne izvore svih vitamina, ¹to znaèi konzumaciju svježe hrane koja nije bila podvrgnuta prerađivaèkim postupcima niti nepotrebnom dugom kuhanju. Obzirom na današnji naèin života, unos vitamina hranom valja nadopuniti tzv. vitaminskim pripravcima. Uputno je posavjetovati se sa farmaceutom je li pripravak provjeren (registriran). Dnevne kolićine se određuju prema tome žele li se uzimati kao dodatak prehrani ili su poterbni da bi smanjili ili iskljućili neke zdravstvene tegobe. Amerićka udruga za hranu i lijekove preporućuje uzimanje 100 puta uvečanu preporućenu dnevnu kolićinu (RDA) ukoliko se želi postiči terapeutski učinak. Također se veče doze vitamina preporućuju osobama pojaćane fizićke aktivnosti (sportisti, poslovni ljudi), ljudima pod stresom, ljudima na dijeti te rekovalescentima nakon operacije. Multivitaminske pripravke najbolje je uzimati nakon obroka kada je njihova apsorpcija največa, te ih se ne smije zaboraviti uzimati svakodnevno u dozama koje odredi lijećnik, nutricionist ili farmaceut. Vitamini topivi u mastima Vitamini topivi u vodi A (retinol) B1 (tijamin) D (kalciferol) B2 (riboflavin) E (alfa-tokoferol) B3 (nijacin) K (naftokinon) B5 (pantotenska kiselina) B6 (piridoksin) B12 (cijanokobalmin) B6 (M) (folna kiselina) H (biotin) P (bioflavonoidi) C (askorbinska kiselina) DINHETA Vitamini su organski kemijski spojevi koje tijelo ne može samo proizvesti več ih moramo unositi hranom ili dodacima prehrani. Ljudi koji konzumiraju zdravu hranu bogatu vitaminima ili koriste dodatke prehrani u obliku vitaminskih pripravaka su općenito boljeg zdravlja od ljudi koji to ne ćine. Bez vitamina organizam ne bi mogao preživjeti ili bi došlo do određenih poremečaja u njegovom funkcioniranju. Kod multiple skleroze velika se važnost pridaje vitaminima B skupine (osobito B12) koji obnavljaju živćani sustav no krenimo redom. Vitamin A (Beta karoten, Retinol) - preporućljiva dnevna doza: muškarci 5000 IJ; žene 4000 IJ. Vitamin A je prvi otkriveni vitamin. Neophodan je za dobar vid, za zdravu kožu, kosu i sluznice grla, nosa i dišnog i probavnog sustava. Nalazi se u naranći, žutom povrču i voču, tamnozelenom lisnatom povrču. Topljiv je u masti i dugo se vrijeme skuplja u organizmu tako da se uzimanjem dodataka vitamina A mogu postići nuspojave kao što su glavobolja, mućnine, povračanje, poremečaji vida, suha i perutava koža te natećena jetra. VITAMINI B SKUPINE Vitamini B skupine su kombinacija 8vitamina. Nalaze se zajedno u mnogim namirnicama i ćesto zajednićki djeluju kako bi potaknuli metabolizam, poboljšali rad imunoloskog i živćanog sustava, potaknuli rast stanica i njihovu diobu. Zajednićkim djelovanjem mogu suzbiti stres, depresiju i bolesti srca i krvnih žila. Namirnice koje su bogate vitaminima B skupine su jetra i druge iznutrice, riba, perad, pivski kvasac, jaja, grah, grašak, riža i mlijećni proizvodi. Topljivi su u vodi pa se svaki višak izlućuje mokračom tako da se svakodnevno moraju unositi nove kolićine. Vitamin B1 (Tiamin) - preporučljiva dnevna doza: muškarci 1,5 mg; žene 1,1 mg Osigurava prijenos živćanih signala, pridonosi zdravom teku, mišićnom tonusu i poboljšava psihićko zdravlje. Alkohol sprijećava apsorpciju vitamina B1. Manjak vitamina B1 može izazvati umor, mućninu, gubitak teka, anemiju i ćeste promjene raspoloženja. DINHETA Vitamin B2 (Riboflavin) - preporućljiva dnevna doza: muškarci 1,7 mg; žene 1,3 mg Riboflavin je zaslužan za zdravu kožu, kosu, nokte i sluznicu. Nužan je za rad živaca, oćiju i adrenalnih žlijezda. Ćesto se primjenjuje sa lijećenje akni, anemije, mrene i depresije. Iznutrice, obogaćen kruh i brašno, sir, jaja, bademi, sojini proizvodi i lisnato zeleno povrče dobri su izvori vitamina B2. Ove namirnice treba držati na tamnom mjestu budući da se vitamin B2 razgrađuje na sunčevu svjetlu. Znaci nedostatka vitamina B2 su masni i ljuskavi osip kože, ranice osobito na usnama i kutovima ustiju, natećen, crven i bolan jezik, osjetljivost na svjetlo i crvenilo, svrbež i pećenje oćiju. Vitamin B3 (Niacin) - preporučljiva dnevna doza: muškarci 19 mg; žene 15 mg Niacin sudjeluje u više od pedeset važnih tjelesnih procesa. Pomaže u pretvaranju hrane u energiju, stvaranju crvenih krvnih stanica, proizvodnji hormona masnih kiselina i steroida, obnavljanju kože, živaca i krvnih žila, radu probavnog trakta, stabiliziranju psihićkog zdravlja i neutraliziranju toksićnih djelovanja nekih lijekova i kemijskih tvari u organizmu. Hrana bogata niacinom su jetra, perad, nemasno meso, riba, orasi, maslac od kikirikija i obogačeno brašno. Znakovi nedostatka vitamina B3 su probavne tegobe, proljev, slabost u mišičima, gubitak teka, ranice u ustima, crven i upaljen jezik, glavobolja, razdražljivost, tjeskoba. Niacin je toksičan u velikim kolićinama. Vitamin B5 (Pantotenska kiselina) - procijenjena minimalna dnevna potreba: 4 do 7 mg Nalazi se u velikim kolièinama u iznutricama, tamnoj puretini, lososu, žitaricama, pivskom kvascu, smeđoj riži, leći, orasima, grahu, kukuruzu, grašku, krumpiru i jajima. Nedostatak ovog vitamina nije zabilježen u ljudi osim kod velikog izgladnjivanja. Vitamin B7 (Vitamin H, Biotin) - procijenjena minimalna dnevna potreba: 30 - 100 mcg Namirnice koje su dobar izvor biotina su sir, bubrezi, soja, losos, suncokretove sjemenke, orasi, brokula i krumpir. Nedostatak biotina je vrlo rijetka pojava i dodatne kolićine nisu potrebne. Do manjka biotina može doči ako se dugo vrijeme konzumira sirovi bjelanjak, koji sadrži avidin, bjelanćevinu koja sprijećava apsorpciju biotina. Vitamin B6 (Piridoksin) - preporučljiva dnevna doza: muškarci 2 mg; žene 1,6 mg Potiče rad imunološkog sustava i prijenos živćanih impulsa osobito prema mozgu. Zdravom prehranom se u organizam unose dovoljne kolićine. Banane, avokado, cjelovite žitarice, kukuruz, orasi, riba, perad, nemasno meso i smeđa riža su bogat izvor vitamina B6. Teški nedostaci vitamina B6 su rijetki, a kod blagog pomanjkanja kao posljedica se javlja nesanica, razdražljivost, mućnina, umor, depresija, mišicna slabost, akne i upala kože. Vitamin B9 (Folna kiselina) - preporućljiva dnevna doza: muškarci 200 mcg; žene 180 mcg Potiće rad imunoloskog sustava i može pomoći u suzbijanju ateroskleroze, kao i nekih oblika raka sluznica. Nalazimo ga u jetri, bubrezima, avokadu, mahunarkama, repi, celeru, jajima, ribi, lisnatom zelenom povrću, orasima, grašku, soku od naranče i obogaæenim žitaricama. Manjak folne kiseline uzrokuje megaloblastićnu anemiju ćiji su simptomi: bljedoča, umor, gubitak apetita, nesanica, proljev i crven i upaljen jezik. Vitamin B12 (Kobalamin) - preporućljiva dnevna doza: 2 mcg Vitamin B12 kao i drugi B vitamini ima važnu ulogu u pretvaranju masti, ugljikohidrata i bjelanćevina u energiju te sudjeluje u proizvodnji crvenih krvnih stanica. Presudan je za proizvodnju genetskog materijala RNK i DNK kao i mijelina, masne tvari koja tvori zaštitni omotać oko živaca. Ne nalazi se u hrani biljnog podrijetla nego ga dobivamo iz hrane životinjskog podrijetla kao što su iznutrice, riba, jaja i mlijeèni proizvodi. Manjak ovog vitamina dovodi do perniciozne anemije koja uzrokuje umor, bljedoću lica, sklonost krvarenjima, ukoćenost ruku i nogu, bolove u trbuhu, razdražljivost i depresiju. Smatra se netoksićnim i u dozama nekoliko puta večim od preporućljive. Vitamin C (Askorbinska kiselina) - preporućljiva dnevna doza: 60 mg. Vitamin C je poznat kao vitamin koji sprijećava i lijeći skorbut. Ovu bolest prate otećene i krvave desni, bolni mišići i kosti, a u nekim slućajevima je moguča i smrt. Vezivno tkivo našeg tijela naćinjeno je od kolagena , a njegovo stvaranje ovisi o vitaminu C. Vitamin C je snažan antioksidans i regulator imunološkog sustava i može ublažiti bolove kod reumatskog artritisa, zaštititi od ateroskleroze i srćanih tegoba, pomoći sprijećavanju nekih vrsta raka, a dobro je poznat po svojoj još nedokazanoj sposobnosti sprijećavanja prehlade. U slućajevima stresa mogu biti potrebne veče doze od preporućljivih. Izvor C vitamina je citrićno voče, šipak, paprika, jagode, brokula, rajćice i lisnato zeleno povrče. Vitamin C se razgrađuje najbrže od svih vitamina tako da je voče i povrče najbolje jesti svježe. Vitamin C je topljiv u vodi tako da se višak izlućuje mokračom i zbog toga se mogu uzimati i velike kolićine bez straha od nuspojava. Ad infinitum Znam mnogo toga,i nastojim se hraniti zdravo...Ne jedem ono so u sebi sadrzi mnogo kalorija...Uglavnom jedem voce,povrce i naravno ostalu zdravu hranu !! DINHETA Vitamin D (Holekalciferol, Ergokalciferol) - preporućljiva dnevna doza: 400 IJ (10 mcg). Vitamin D je odgovoran za zdrave kosti i zube jer upravlja apsorpcijom i održavanjem ravnoteže kalcija i fosfora, potpomaže stezanju mišića i radu živaca. Sprijećava rahitis, bolest kostiju koja nastaje zbog nedostatka kalcija i uzrokuje noge u obliku slova O ili X te druge deformacije kostiju. Masna riba kao što je sleđ, losos, i tuna te mlijećni proizvodi su najbolji izvor vitamina D. isto tako sunćanje omogučuju tijelu proizvodnju ovog vitamina. Deset minuta sunćanja osigurava oko 200 IJ ovog vitamina. U odraslih osoba manjak ovog vitamina može izazvati nervozu, proljev, nesanicu, grćeve mišića, slabljenje kostiju i može pogoršati osteoporozu. Prevelike kolićine vitamina D podižu razinu kalcija u krvi što može izazvati glavobolje, mućnine, gubitak teka, neutaživu žeđ, slabost mišića i ćak oštećenje srca, jetre ili bubrega jer se kalcij taloži u mekom tkivu. Topljiv je u mastima tako da se njegov višak taloži u tijelu. Toksićan je u velikim kolićinama tako da se ne bi smjeli uzimati dodaci koji sadrže više od 400 IJ na dan. Vitamin E - preporućljiva dnevna doza: muškarci 15 IJ (10 mg); žene 12 IJ (8 mg). Nužan je za rad imunološkog sustava, endokrinog sustava i spolnih žlijezda. Snažan je antioksidans i štiti od ateroskleroze, ubrzava zacijeljivanje rana, štiti plučno tkivo od zagađenih tvari iz zraka, može smanjiti opasnost od srćanih bolesti i sprijećiti prerano starenje kože. Biljna ulja, orasi, tamnozeleno lisnato povrče, iznutrice, plodovi mora, jaja, avokado su bogat izvor ovog vitamina. Vitamin E je topljiv u masti i smatra se netoksićnim jer nema štetno djelovanje osim u vrlo visokim dozama. Vitamin K (Menadion, Fitonadion) - preporuećljiva dnevna doza: muškarci 80 mcg; žene 65 mcg. Potreban je u malim kolićinama, ali nužnim za proizvodnju bjelanćevina koje su važne za zgrušavanje krvi, rad bubrega i metabolizan kostiju. Crijevne bakterije proizvode oko pola potrebne kolićine, a ostatak se dobija iz hrane. špinat, kupus, brokula,listovi repe i drugo lisnato povrče, goveđa jetra, zeleni ćaj, sir i zob su dobar izvor ovog vitamina. Nedostatak ovog vitamina se jako rijetko pojavljuje u odraslih osoba Vitamini i minerali Dnevna potreba Napomena Vitamin A 5000 IJ Vitamin C 60 mg Vitamin D 400 IJ (10 mcg) toksićan u velikim kolićinama Vitamin E 15 IJ (10 mg) Vitamin K 80 mcg Vitamin B1 1,5 mg Vitamin B2 1,7 mg Vitamin B3 (Niacin) 19 mg toksićan u velikim kolićinama Vitamin B5 (Pantotenska kiselina) 4 - 7 mg Vitamin B6 2 mg Vitamin B7 (Biotin) 30 - 100 mcg Vitamin B9 (Folna kiselina) 200 mcg Vitamin B12 2 mcg Bakar 1,5 - 3 mg toksićan u velikim kolićinama Cink 15 mg Fluorid 1,5 - 4 mg Fosfor 800 mg Jod 150 mcg Kalcij 1000 mg Kalij 2000 mg Klorid 750 mg toksićan u velikim kolićinama Kobalt nije utvrđeno Krom 50 - 200 mcg Magnezij 350 mg Mangan 2,5 - 5 mg Molibden 75 - 250 mcg Natrij 500 mg Selen 70 mcg toksićan u velikim kolićinama Sumpor nije utvrđeno Vanadij nije utvrđeno Željezo 10 mg toksićan u velikim kolićinama DINHETA Vitamin D ili kalciferol je antirahitični vitamin, a često ga nazivaju i vitaminom sunca. Spada u grupu liposolubilnih vitamina. Iz historijskih se razloga svrstava među vitamine iako se po većini obilježja radi o hormonu (steroidna struktura). Zajedno sa paratireoidnim hormonom reguliše koncentraciju kalcijumovih jona u plazmi. Prije njegovog otkrića mnogi ljudi su bolovali od rahitisa, a posebno djeca. Zato su mu u prošlosti posvetili naročitu pažnju. Danas se zna da taj vitamin može spriječiti i liječiti rahitis. Hemijske osobine Grupa vitamina D obuhvata 7 vitamina koji se međusobno razlikuju u strukturi bočnog lanca u položaju 17. Ali kad se govori o vitaminu D u užem smislu misli se na smjesu vitamina D2 (ergokalciferol) i D3 (kolekalciferol). Ergosterol (provitamin ergokalciferola) je biljnog porijekla, dok je 7 - dehidroholesterol (provitamin kolekalciferola). Najčešće su to bijeli kristali. Vitamin D praktički je netopiv u vodi, ali se otapa u alkoholu , hloroformu i eteru te u biljnim uljima. Nije stabilan u kristalnom stanju pa ga često nalazimo u uljnim otopinama koje su stabilne. Izvori Vitamin D se u tijelu može sintetizirati u koži pod uticajem UV zraka iz provitamina. Ali se može unositi i hranom. Najviše ga ima u ribljem ulju i mesu, mlijeku i mliječnim prozvodima i žumancetu. Dnevni zahtjevi za vitaminom D relativno su mali i odrasli ga nadoknađuju izlaganjem suncu ili hranom. Preporučena dnevna količina (RDA) iznosi 5 - 10 ug. Djelovanje Primarna je uloga vitamina D održavanje homeostaze i konstantne koncentracije kalcijuma i fosfata u plazmi. Potiče njihovu apsorpciju iz probavnog trakta. Pridonosi jačim kostima i zdravim zubima te je vrlo učinkovit u razvoju djece. Nedostatak vitamina D očituje se klinički hipokalcijemijom, hipofosfatemijom ili opštom demineralizacijom kosti, bolovima u kostima, spontanim frakturama i slabošću mišića. To je uzrokovano nedovoljnom resorpcijom kalcija i fosfata. Tako može doći i do bolesti koja se zove rahitis. To je metabolička bolest kostiju. Kosti postaju mekane i naginju deformacijama dok zubi postaju defektni. Najčešća je kod djece pa je njima vitamina D najviše potreban. U odraslih se javlja rijetko. Primjenom velikih doza vitamina D dolazi do poremećaja u matabolizmu kalcija te su prvi simptomi hipervitaminoze vezani uz hiperkalcijemiju. To su umor, probavne smetnje, gubitak težine, anemija pa i depresija. Dolazi i do dodatnog taloženja kalcija u bubrezima i gušterači. U prevelikim dozama smatra se najtoksičnijim vitaminom. DENNIS svaka čast na odrađenoj temi........... pocahontas lijepa i korisna tema, hvala licno vise preferiram unos prirodnih izvora vitamina, poput onih iz voca, povrca, mlijecnih proizvoda, zitarica..nego kojekakve vitaminske pripravke u vidu tableta itd. DINHETA Otkriče vitamina C vezano je uz skorbut, bolest koju uzorkuje njegov nedostatak i koja je od davnina poznata. Kada se u 18 st. bolest raširila među britanskim mornarima, istraživana je mogučnost njenog liječenja plodovima citrusa, a postignuti rezultati bili su ohrabrujuči. 1928.god. Szent-Gygõrgyi izolirao je vitamin C iz kupusa i adrenalnih žlijezda, a 1932.god. Waugh i King identificirali su spomenuti spoj u soku limuna kao aktivni antiskorbutni faktor. Kemijska struktura kasnije je određena, a njegovo kemijsko ime – askorbinska kiselina, zapravo je nastalo od rijeći “anti” i “skorbut”, što upučuje na njenu sposobnost da lijeći skorbut. Svojstva Vitamin C je bijeli kristalinićni prašak, a spada u skupinu u vodi topivih vitamina. Mora ga se ćuvati zaštičeno od svjetla i zraka, jer je podložan oksidaciji, a pod utjecajem svjetla mijenja boju. Vitamin C u organizmu Kod peroralne primjene brzo se apsorbira, a apsorpcija se smanjuje s povečanjem doze, tj. što je veča doza, manji postotak vitamina C se apsorbira. To se posebno odnosi na jednokratne doze veče od 1 g. No, sav vitamin C koji se unese hranom se apsorbira. Vitamin C je u organizmu najzastupljeniji u jetri, leukocitima, žljezdanom tkivu i oćnoj leči. Prolazi transplacentarnu barijeru. Zašto je važan vitamin C? Još su naše bake i nane poznavale blagotvorno djelovanje limuna i šipka na jaćanje organizma, dok su znanstvenici utvrdili da vitamin C svojim snažnim antioksidacijskim djelovanjem neutralizira razarajuæi ućinak slobodnih radikala. Tako je jedna od njegovih bitnih funkcija sprjećavanje oksidacije masnoča u tijelu, što je zapravo pretpostavka za prevenciju ateroskleroze. K tome je vitamin C s uspjehom ispitivan i kod bolesnika s blago povišenim krvnim tlakom. Uzimanjem neadekvatno pripremljene ili industrijski obrađene, konzervirane hrane, u želucu i crijevima nastaju opasni toksićni spojevi, tzv. nitrozamini. Upravo vitaminom C može se sprjećiti njihovo razorno djelovanje. Jednostrana prehrana također može biti uzrok nedostatka vitamina C, što se najćešče oćituje kod starijih osoba. Starije osobe su zbog promijenjenih navika prehrane i promijenjenih metabolićkih funkcija osobito sklone stanju manjka vitamina C. U njihovoj prehrani manje je zastupljeno svježe povrče i voče, ćesto zbog problema sa zubalom. I pogrešno osmišljene dijete mogu dovesti do izraženog manjka vitamina C. Postoje stanja i bolesti kod kojih su izrazito povečane potrebe za vitaminom C. Dijabetićarima je tako zbog njihovog metabolićkog oboljenja potrebna oko 30% veča kolićina vitamina C na dan, a osobama s alergijom vitamin C če kao prirodni antihistaminik dodatno ublažiti alergijsku reakciju. Cigareta upravo krade vitamin C iz organizma pušaća, pa zbog toga pušaći pate od njegova hronićnog nedostatka i trebali bi ga redovito nadoknađivati. Uz navedene zaštitne funkcije jednako je bitna i izgradna uloga C vitamina. On je neophodan za sintezu kolagena, vlaknaste bjelanćevine koja ućvrščuje mišiče i krvne žile, ali je i sastavni dio kože, tetiva, kostiju, hrskavice i zubi. Zato dovoljna opskrba organizma vitaminom C olakšava zarastanje rana, a postiže se i zdraviji i ljepši izgled kože. Veče potrebe za tim vitaminom imaju trudnice, dojilje, rekonvalescenti, starije osobe kao i aktivni sportaši, zbog izuzetnih tjelesnih i psihićkih opterečenja. Danas se na osnovi najnovijih ispitivanja neslučeno šire moguænosti primjene vitamina C. Znanstvenike je zaintrigirala mogučnost antimutagenog i antitumorskog djelovanja vitamina C kao potencijalno visoko djelotvorne, a uz to neškodljive supstancije. Uoćena je i njegova uloga u sprjećavanju nastanka žućnih kamenaca i prevenciji nekih patoloških stanja u trudnoči. Kako osigurati dovoljno vitamina C? Preporućena dnevna doza vitamina C je nedavno povečana sa 60 mg na 90 mg za muškarce i 75 mg za žene, a pu¹aèima se preporućuje još dodatnih 35 mg. Te su doze minimalne, ali nikako optimalne. Uobićajena doza iznosi oko 200 mg na dan i treba je uzimati svakodnevno. Kod povečanih potreba može se uzeti 500 mg ili ćak i više. Maksimalna dnevna doza, po preporuci amerićke Akademije znanosti, je 2000 mg, iako su mišljenja o tome među znanstvenicima podijeljena. Dugotrajna primjena doza večih od 2000 mg može kod osjetljivijih osoba izazvati mućninu, žgaravicu, proljev ili grćeve u trbuhu. Krajnji oblik nedostatka vitamina C izaziva skorbut, bolest koja se manifestira oticanjem zglobova, krvarenjem desni, te pucanjem ili krvarenjem malih krvnih žila smještenih neposredno ispod površine kože. Prije otkriča spoznaje da su limun i naranća prikladano i dostupno sredstvo za prevenciju skorbuta, na dugim prekomorskim putovanjima brodske posade su gubile i do dvije trečine mornara zbog te bolesti koja se epidemijski javljala i na kopnu za vrijeme ratova. Danas je pojava skorbuta relativno rijetka, ali su blaži oblici dosta ćesti. U takvim slućajevima simptomi pomanjkanja vitamina C najćešće su nespecifićni: slabost, brzo umaranje i tromost. U kasnijoj fazi bolesnici se tuže na bolove u kostima, zglobovima i mišičima te ponekad na otežano disanje. Povečana je sklonost infekcijama i usporen oporavak. Može doči i do otoka i krvarenja desni. TABLICA 1: Namirnice s visokim udjelom vitamina C VRSTA HRANE SADRŽAJ VITAMINA C, mg / 100 g šipak 1000 Crni ribiz 180 Peršun 160 Paprika 139 Brokula 110 Zeleni kupus 110 Kivi 80 Cvjetaća 73 Limun 53 Naranća 50 >Dr.HoU$€< BEz vitamini sam nacisto lud... :) Frozen Dosta toga nisam znala..:santa2: Dinči svaka čast :clapping: Soleil Voda mi ide na usta...crna ribizla:love: pa puna sam vitamnina C lijepa i korisna tema, hvala licno vise preferiram unos prirodnih izvora vitamina, poput onih iz voca, povrca, mlijecnih proizvoda, zitarica..nego kojekakve vitaminske pripravke u vidu tableta itd. jos da je na taj nacin moguce zadovoljiti dnevne potrebe za vitaminima bilo bi super...a tek finansijski to izdrzati...mission imposible pocahontas jos da je na taj nacin moguce zadovoljiti dnevne potrebe za vitaminima bilo bi super...a tek finansijski to izdrzati...mission imposible da, slazem se... one apple a day keeps doctor away! unknown123 kako je krenulo, sigurnije se fixati sa onim "vjestackim" vitaminima iz apotekice i sl. Voce, povrce--sve je to smece. Prskano, sugavo... zvaces narancu po 10 minuta, ne mozes sazvakati koru od jabuke........eeeeee fak det! Powered by vBulletin® Version 4.1.9 Copyright © 2014 vBulletin Solutions, Inc. All rights reserved.