http___www.galerijagalzenica.info_en_category_tags_neoliberalism.xml
http___galerijagalzenica.info_category_tags_neoliberalizam_1.xml
1.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7
neoliberalism UFS (User Friendly Society) Paolo Cirio, Sally Grizzell Larson, Kristijan Kožul and Société Réaliste It doesn't take a scientist to notice the powerful effect of modern technology on our daily lives. Whether Google has a degrading or enriching effect on us, cataloguing us into some kind of Borgesian library that comprises the total of human knowledge, is no longer a question reserved only for media theorists. Neither is the question of whether technology liberates us, strengthening our cognition abilities or, on the contrary, limiting us by allowing easier control over individual and social life, bound to a particular discipline (philosophy, medicine, sociology, etc.), but is questioned on a daily basis. Since technology is not God-given, the questions we pose must relate to the causes and conditions of technological inventions, rather than to their consequences alone. Therefore, it seems interesting that the traditional field of applied arts (design) - mostly due to the proliferation of new technologies – is increasingly focusing on shaping social practices, rather than on designing usable items. As our power and control over nature increase, as it becomes somehow more condensed/concentrated, being literally shaped through different protocols, so does the importance of those who govern these processes. It seems as if the traditional task of design is changing: instead of beautifying and improving everyday life, it appears that design is more and more involved in defining it.
1.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7
neoliberalizam UFS (User Friendly Society) Paolo Cirio, Sally Grizzell Larson, Kristijan Kožul i Société Réaliste Ne treba pročitati puno knjiga da bi primijetili moć kojom suvremena tehnologija utječe na naš svakodnevni život. Da li nas Google zatupljuje ili nas obogaćuje, uvodeći nas u neku vrstu Borgesove knjižnice u kojoj je pohranjeno sveukupno ljudsko znanje, pitanje je koje više ne postavljaju samo medijski teoretičari. Da li nas tehnologija oslobađa, jačajući našu moć spoznaje ili nas, naprotiv, ograničava, omogućavajući lakšu kontrolu ljudskog i društvenog života, također je pitanje koje se ne javlja samo u sferi neke određene discipline (filozofije, medicine, sociologije itd.), nego se, s pravom, postavlja svakodnevno. Kako tehnologija ne pada s neba, pitanja koja postavljamo moraju se odnositi na uzroke i uvjete tehnoloških invencija, a ne samo na njihove posljedice. U tom smislu, čini nam se zanimljivim da se tradicionalna sfera primijenjene umjetnosti (dizajna) – ponajviše zahvaljujući proliferaciji nove tehnologije – umjesto na tradicionalno područje oblikovanja uporabnih predmeta sve više usredotočava na oblikovanje društvenih praksi. Kako se naša moć nad kontrolom prirode povećava, kako se na neki način ona sve više zgušnjava, upravo uobličava u različitim protokolima, tako raste i važnost onih koji te procese oblikuju. Nekako, kao da se tradicionalni dizajnerski zadatak mijenja: umjesto uljepšavanja i unapređenja svakodnevnog života, dizajn, čini nam se, sve više sudjeluju u njegovom određenju.