http___www.galerijagalzenica.info_en_category_tags_notifications.xml
http___galerijagalzenica.info_taxonomy_term_183_2.xml
1.1 4.1 5.1 5.2 5.3 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 13.1 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 14.6 17.1 18.1 18.2 19.1 19.2 20.1 20.2 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 39.1 40.1 40.2 40.3 40.4 40.5 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 46.2 49.1 50.1 50.2 50.3 53.1 54.1 54.2 54.3
notifications Easteuropean network of contemporary art Recently, our work has been recognized by EastTopics, the non-profit organization from Hungary. So we eneterd on the map of institutions devoted to contemporary art culture in this part of Europe. More on https://www.easttopics.com/croatia-c1qd Vladimir Nazor Award goes to Marko Tadić The exhibition A gaze in wonder of young Croatian artist Marko Tadić, which was curated (curator: Klaudio Štefančić) and coproduced by Galzenica Gallery, received the Vladimir Nazor Award for the best art exhibition in Croatia in 2014. Vladimir Nazor Award is Croatian national award for the best artistic achievements in literature, music, film, visual and applied arts, theater and architecture and urbanism. Prizes are awarded as an annual award and as a lifetime achievement award. Congratulations to the award-winning artists! Link: https://www.flickr.com/photos/galzenica/sets/72157648311585910 Inner Museum The exhibition project the Inner Museum is based on several premises: primarily, the fact that contemporary art does not require tradition for its creation or reception and that one does not necessarily need to be well versed in art history in order to establish communication with a work of art. Contemporary art is not contemporary just because it was created in the present, but because it freely appropriates and uses non-artistic social fields (politics, economy, sports, etc.) to increase its visibility. Viewed from this perspective, a museum is not an essential stop in the roundabout of contemporary art production and reception. According to an Austrian artist and the director of the Center for Art and Media in Karlsruhe, Peter Weibel, only about 7% of all artworks created in the 20th century found their place in museum depots, thus acquiring the status of cultural heritage. Today, the situation remains much the same. It seems that art cannot do anything more but fight for the fleeting moment of (media) attention. 35th Anniversary This year, Galženica gallery marks its 35th anniversary. The gallery was founded in 1980 within Long-life learning center Juraj Kokot as a non-profit gallery aimed at encouraging and development of visual arts in Zagreb or, more precisely, Velika Gorica as a Zagreb municipality with an increasing number of inhabitants. Situated in the building of the so-called Cultural centre in a newly-built housing estate, together with a cinema and a library, the gallery quickly integrated into the tradition of Zagreb culture centres that dedicated a significant portion of their activities to visual culture. Velika Gorica gained city status in 1995, so Galženica gallery became the only institution of its kind in the city. During the 35 years of its work, more than 240 art exhibitions and other events have been organised, featuring over 300 national and foreign artists, art critics, curators and designers. In an informal periodisation or interpretation of Croatian museums and galleries, the work of Galženica gallery might be presented from various synchronic and diachronic perspectives. Gallery, social networks and public Web-service Posterous recently announced that will shut down at the end of April. We used Posterorus in 2010 for publishing and archiving artist's talks. 'Screen capture' photo in attachment shows that on the occasion of four exhibition we had more than 7000 Posterous hits. It is truly fascinating information, especially because the number of hits (let's say virtual visitors) exceeds the total number of visitors in physical gallery space for approximately seven to eight years. Greetings! After a short break, we begin with the program for 2012: Textil{e}tronics March 2nd - April 1st, 2012 "From the textile to the electronic thread, from substance to fashion" - Anda Klančič, Patrizia Dona, Marija Mojca Pungerčar, Josipa Štefanec Youth underground press (1968-1972; Belgrade, Zagreb, Ljubljana) April 27th - May 27th, 2012 "From Soviet origin to american underground" Radoslav Putar award - finale June 5th - July 8th, 2012 Images of the square October 5th - November 2nd, 2012 Eastern Surf: Kernel Panic Control November 16th - December 21st, 2012 Ana Kuzmanić, Shona Macnaughton, Martin Mrzljak, Francesca Nobilucci, Ewan Sinclair From the culture of design to designing culture It seems that the traditional division between pure and applied art still bears some meaning. This flexible, but lasting line is still being drawn today, when most methods used in that distinction are no longer valid. For example, the principles of modelling are no longer sufficient to determine the artistic status of an object or product. The same can be claimed for the nature of social activism organized on the basis of a well-designed aesthetic object or event, since the political battle is more intensively being fought in the field of artistic culture. It is also more difficult to determine the artistic qualification of an object or phenomenon on the basis of intertextual connections, since the institution of art is becoming more complex and is progressively encompassing more and more cultural practices... Greetings ... and welcome to the website of Gallery Galženica. It is conceived as a kind of gallery blog – a nonlinear web-notebook – in which visitors can get information on exhibitions, artists and all past and future events connected to our work. The biggest part of the webpage is aimed towards providing basic information on the Gallery’s everyday work: its location, layout, actual and future events. Useful information about the Gallery can also be obtained in the FAQ (Frequently Asked Questions) section. Thanks to the more and more democratic culture of the Internet, you can view more photographic material from our exhibitions on the most famous place for on-line photo-management – on Flickr [http://www.flickr.com/], i.e. visit web-pages of related institutions, our associates, sponsors and friends via the bookmark service Del.icio.us [http://del.icio.us/]... P&Q = Q&P In his book Century, Alain Badiou describes the 20th century as the century determined by politics and art. On the one hand, revolutionary politics, resolved to end all the contradictions of modernity, and, on the other hand, uncompromising art, resolved to equally participate with other social practices in creating the future. What marks the 20th century, claims Badiou, is the moment in which the artistic and political project meet and intersect; at one point it seems that art has more political value and impact than politics, and that politics had more beauty than art... Interzone In the early 1990’s, two major changes were taking place in Croatia: political and territorial independence from ex Yugoslavia and the first wave of economic globalisation. As you may know, globalisation is the economic model that, after the break up of European socialist countries, with the help of the new technologies (the Internet, mobile networks etc.), created new ways of making profit. Two opposite social processes were the consequence of that: degradation of national economies and proliferation of particular cultural identities...
1.1 4.1 5.1 5.2 5.3 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 13.1 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 14.6 14.7 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 20.2 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 39.1 40.1 40.2 40.3 40.4 43.1 44.1 44.2 44.3 44.4 44.5 47.1 48.1 48.2 48.3 51.1 52.1 52.2 52.3 52.4
obavijesti Istočnoeuropska mreža suvremenoumjetničkih institucija Nedavno je naš rad, kao relevantan na polju suvremene umjetnosti u Hrvatskoj, prepoznat od strane neprofitne organizacije EastTopics iz Mađarske. Tako smo na kartu institucija posvećenih suvremenoj umjetničkoj kulturi, u ovom dijelu Europe, upisali ne samo galeriju nego i grad Veliku Goricu. Više na https://www.easttopics.com/croatia-c1qd Nagrada izložbi Marka Tadića Godišnja nagrada Vladimir Nazor za najbolju izložbu u 2014. godini, 19. lipnja 2015. uručena je umjetniku Marku Tadiću (1979.) za izložbu 'Pogled u čudu' koju smo koproducirali prošle godine (kustos: Klaudio Štefančić). Nagradu Vladimir Nazor dodjeljuje Republika Hrvatska za najbolja umjetnička ostvarenja na području književnosti, glazbe, filma, likovnih i primijenjenih umjetnosti, kazališne umjetnosti te arhitekture i urbanizma u Republici Hrvatskoj. Nagrade se dodjeljuju kao godišnja nagrada i kao nagrada za životno djelo. Čestitamo nagrađenim umjetnicima! Link: https://www.flickr.com/photos/galzenica/sets/72157648311585910 UM - unutarnji muzej Izložbeni projekt Unutarnji muzej počiva na nekoliko premisa. Najprije na činjenici da suvremena umjetnost za svoj nastanak i svoju recepciju ne treba tradiciju, da nije nužno poznavati povijest umjetnosti da bi se na neki način stupilo u komunikaciju s umjetničkim djelom. Suvremena umjetnost nije suvremena samo zato što nastaje u sadašnjem trenutku, nego zato što slobodno prisvaja i koristi neumjetnička društvena područja (politiku, ekonomiju, sport itd.) s ciljem povećanja vlastite vidljivosti. Gledajući iz te perspektive, muzej nije nužna postaja u kružnom toku suvremene umjetničke produkcije i recepcije. Po procjeni Petera Weibela, austrijskog umjetnika i direktora Centra za umjetnost i medije u Karlsruheu, samo je oko 7% umjetnina nastalih u 20. stoljeću završilo u muzejskim depoima i time steklo status kulturne baštine. Situacija ni danas nije bitno drugačija. Čini se da umjetnosti ne preostaje ništa drugo doli borba za časoviti trenutak (medijske) pozornosti. 35. obljetnica rada Ove godine Galerija Galženica slavi 35 godina rada. Galerija je osnovana 1980. godine u okviru Narodnog sveučilišta Juraj Kokot kao neprofitna galerija namijenjena poticanju i razvoju likovne kulture Zagreba, odnosno Velike Gorice, tada sve mnogoljudnije zagrebačke općine. Otvorena u zgradi takozvanog Doma kulture u novosagrađenom naselju, zajedno s kinom i knjižnicom, galerija se brzo uklopila u tradiciju zagrebačkih kulturnih centara koji su nemali dio svoje djelatnosti posvećivali vizualnoj kulturi. 1995. Velika Gorica je dobila status grada, pa je Galerija Galženica, u tom trenutku u okviru Pučkog otvorenog učilišta, postala jedina gradska institucija takvog tipa. U 35 godina rada organizirano je više od 240 izložaba i manifestacija na kojima se predstavilo više od 300 domaćih i inozemnih umjetnika, likovnih kritičara, kustosa i dizajnera. U nekoj priručnoj periodizaciji hrvatske muzejsko-galerijske djelatnosti, rad Galerije Galženice može se predstaviti iz različitih sinkronijskih i dijakronijskih perspektiva. Galerija, društvene mreže i javnost Mrežni servis Posterous je 30. travnja najavio prestanak rada. Koristili smo ga 2010. godine za objavu i arhiviranje razgovora s umjetnicima. Na 'screen capture' fotografiji vidljivo je da smo povodom četiri izložbe imali preko 7000 učitavanja. To je doista fascinantan podatak, jer primjerice premašuje ukupan broj posjetitelja fizičkog prostora galerije u rasponu od otprilike sedam-osam godina. Pozdrav! Nakon kraće pauze počinjemo s programom za 2012. godinu: Textil{e}tronics 02.03. "Od tekstilne do elektronske niti, od materije do modnog objekta" – Anda Klančič, Patrizia Dona, Marija Mojca Pungerčar, Josipa Štefanec Omladinski underground tisak (1968-1972; Beograd, Zagreb, Ljubljana) 27.04. "Od sovjetskog izvorišta do američkog undergrounda" Nagrada Radoslav Putar – finale 05.06. Slike trga 05.10. Eastern Surf: Kernel Panic Control 16.11. Ana Kuzmanić, Shona Macnaughton, Martin Mrzljak, Francesca Nobilucci, Ewan Sinclair Slika - žanr ili politika prikazivanja U 2007. godinu ulazimo s nemalim promjenama u radu. Prije svega, novu programsku i kalendarsku godinu pokušat ćemo bazirati na nekom aktualnom problemu, nekoj zanimljivoj temi ili pojavi, bilo da je ona dio uže ili šire umjetničke kulture. Tako ćemo umjesto zbroja pojedinačnih izložaba u 2007. godini organizirati izložbe na temelju određenog svojstva karakterističnog – više ili manje - za sve predstavljene umjetnike. U ovoj godini, to će biti problem slike i slikovnog prikazivanja... Od kulture dizajna do dizajna kulture Čini se da nam tradicionalna podjela na čistu i primijenjenu umjetnost i dalje nešto znači. Tu fleksibilnu, ali postojanu granicu uporno povlačimo i danas kada se za većinu metoda kojima se u tom razlikovanju služimo može reći da više nisu djelatne. Tako nam, primjerice, principi oblikovanja nisu više dovoljni da nekom predmetu ili proizvodu odredimo njegov umjetnički status. Isto se može reći i za prirodu društvenog angažmana organiziranog na bazi dobro oblikovanog estetskog objekta ili događaja, budući da se politička borba sve intenzivnije odvija na polju umjetničke kulture. Također, sve je teže nekom objektu ili pojavi odrediti umjetničku pripadnost isključivo na temelju intertekstualnih veza, budući da institucija umjetnosti postaje sve složenija i progresivno obuhvaća sve veći broj kulturnih praksi... P&Q = Q&P U svojoj knjizi Stoljeće, Alain Badiou opisuje 20. stoljeće kao stoljeće politike i umjetnosti. S jedne strane, revolucionarna politika, riješena da u kraj stane svim proturječjima moderniteta, i s druge, beskompromisna umjetnost riješena da ravnopravno s drugim društvenim praksama sudjeluje u stvaranju budućnosti. Ono što obilježava 20. stoljeće, tvrdi dalje Badiou, trenutak je u kojem se umjetnički i politički projekt susreću i križaju tako da nam se u jednom trenutku čini da umjetnost ima veću političku vrijednost i udarnu snagu od politike, a politika više ljepote od umjetnosti... Interzone Početkom 90-ih godina prošlog stoljeća osamostaljenje Hrvatske poklopilo se s prvim valom ekonomske globalizacije. Ono što danas obično podrazumijevamo pod globalizacijom najčešće se odnosi na ekonomski model, koji je nakon urušavanja europskih socijalističkih država, a na krilima novih tehnologija (Internet, mobilna telefonija itd.) omogućio nove oblike stjecanja profita. Time je uzrokovao dva međusobno suprotstavljena društvena procesa: degradaciju nacionalnih ekonomija, s jedne, i proliferaciju partikularnih kulturnih identiteta, s druge strane. Tijekom 90-ih, primjerice, zemlje su se srednje i jugoistočne Europe – u potrazi za svojim mjestom na novoj karti Europe - našle u paradoksalnoj poziciji da istodobno moraju provoditi denacionalizaciju privrede i nacionalizaciju kulture...