https___ancientindians.in_maps_geography_archaeological-connections_carbon-dating-method-and-applications_.xml
http___galileo74.blogspot.gr_2011_09_koja-je-uloga-carbon-14-za-odreivanje.html_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 10.2 11.1 12.1 12.2 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 42.2
Notes from this Reference : http://www.c14dating.com/int.html - When cosmic neutrons hit Nitrogen, radioactive carbon is formed. - 14N + n = 14C + p - There are three principal isotopes of carbon which occur naturally – C12, C13 (both stable) and C14 (unstable or radioactive). These isotopes are present in the following amounts C12 – 98.89%, C13 – 1.11% and C14 – 0.00000000010%. Thus, one carbon 14 atom exists in nature for every 1,000,000,000,000 C12 atoms in living material. - The 14C formed is rapidly oxidised to 14CO2 and enters the earth’s plant and animal lifeways through photosynthesis and the food chain. - Plants and animals which utilise carbon in biological foodchains take up 14C during their lifetimes. - They exist in equilibrium with the C14 concentration of the atmosphere, that is, the numbers of C14 atoms and non-radioactive carbon atoms stays approximately the same over time. - As soon as a plant or animal dies, they cease the metabolic function of carbon uptake; there is no replenishment of radioactive carbon, only decay. - It follows from this that any material which is composed of carbon may be dated. - Half the C14 in the original sample will have decayed in 5730±40 years. This is known as the Cambridge half-life. - The radiocarbon dating method remains arguably the most dependable and widely applied dating technique for the late Pleistocene and Holocene periods. - After 10 half-lives, there is a very small amount of radioactive carbon present in a sample. At about 50 – 60 000 years, then, the limit of the technique is reached (beyond this time, other radiometric techniques must be used for dating). Included below is an impressive list of some of the types of carbonaceous samples that have been commonly radiocarbon dated in the years since the inception of the method: - Charcoal, wood, twigs and seeds. - Bone. - Marine, estuarine and riverine shell. - Leather. - Peat - Coprolites. - Lake muds (gyttja) and sediments. - Soil. - Ice cores. - Pollen. - Hair. - Pottery. - Metal casting ores. - Wall paintings and rock art works. - Iron and meteorites. - Avian eggshell. - Corals and foraminifera. - Speleothems. - Tufa. - Blood residues. - Textiles and fabrics. - Paper and parchment. - Fish remains. - Insect remains. - Resins and glues. - Antler and horn. - Water. There is a List of Archeological Applications here but nothing related to India that I could find: http://www.c14dating.com/applic.html. I’ll keep searching! And update this when I find it.
1.1 1.2 2.1 3.1 3.2 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 17.1
Ugljik postoji u prirodi u obliku tri glavna izotopa - C12, C13, obje ako što su stabilne, a C14 koji je nestabilan ili radioaktivni. C12 predstavlja 98,89%, C13 - 1,11%, dok je C14 - predstavlja samo 0,00000000010%. To znači da je jedan ugljikov atom 14 postoji u prirodi za svaki 1.000.000.000.000 C12 atoma u dnevnom materijalu. Budući da 14C je nestabilan da propada povratak na dušika N14 od kojeg je formirana u gornjoj atmosferi, a kako se raspada emitira slabe beta čestica (b), ili elektronskim, koji posjeduje prosječna energija 160keV. Raspad može biti prikazan: Libby, Anderson i Arnold (1949) bili su prvi za mjerenje brzine tog propadanja. Otkrili su da je nakon 5568 godina, pola C14 u izvornom uzorku će imati zapušteni i nakon još 5568 godine, polovica da preostali materijal će se raspadala, i tako dalje. Half-life (t 1 / 2) je naziv za ove vrijednosti koje Libby mjereno na 5568 ± 30 godina. To je postalo poznato kao vrijeme Libby polu-života. No, korištenje ove phenonemon je ograničen na 50 do 60 000 godina tj. 10 poluživota. Nakon 10 polu-života, ima vrlo male količine radioaktivnog ugljika prisutan u uzorku. Osim oko 50 - 60 000 godina, onda, granica tehnike je postignut, a druga radiometrijskih tehnike moraju se koristiti. 14C je formirana u gornjoj atmosferi kroz djelovanje kozmičkih zraka na dušik 14 neutrona. Reakcija je: 14N + n => 14C + p Gdje je n neutrona i p je proton. 14C formirana je brzo oksidira u 14CO2 i ulazi u Zemljinu biljnih i životinjskih lifeways putem fotosinteze i hranidbenog lanca. Biljke i životinje koje koriste ugljik u biološkim foodchains potrajati i do 14C tijekom svojih života. Oni postoje u ravnoteži sa C14 koncentracija u atmosferi, koji je, broj C14 atoma i ne-radioaktivnih atoma ugljika ostaje približno isti tijekom vremena. Čim biljka ili životinja umre, prestaju metaboličke funkcije ugljika dimnjak, nema više intaking radioaktivnog ugljika, samo propadanja. Mjerenjem koncentracije C14 ili zaostali radioaktivnosti uzorka čija dob nije poznata, moguće je dobiti countrate ili broj raspada događaja po gramu ugljena. Uspoređujući to s modernim razinama aktivnosti i korištenja mjerene poluvijek postaje moguće izračunati datum za smrt uzorak. Libby i njegov tim testirali početku radiokarbonsko metodom na uzorcima iz pretpovijesnog Egipta. Odlučili su uzorci čija dob bi mogao samostalno odrediti. Uzorku od bagremova drva iz groba pharoah Zoser, 3. dinastije, 2700-2600 prije Krista dobijen je i datirana. Libby je zaključio da od pola života C14 je bio 5568 godine, oni bi trebali dobiti C14 koncentracija od oko 50% što je pronađena u život drvo. Rezultati su dobiveni naznačeno je to bio slučaj. C14 tehnika je i nastavlja se primijeniti i koristiti u mnogim, mnogim različitim područjima, uključujući hidrološke, atmosferske znanosti, oceanografije, geologije, palaeoclimatology, arheologije i biomedicine. Kasnije mjerenja Libby polu-života pokazuju da je brojka bila cca. 3% preniska i točnije pola života bio je 5730 ± 40 godina. To je poznato kao Cambridge polu-života. (Za pretvaranje "Libby" dobi do starosti pomoću Cambridge poluvijek, mora se pomnožiti s 1,03). Libby dobio Nobelovu nagradu za hemiju u 1960. Radiokarbonsko Labs: