http___fulir.irb.hr_5306_.xml
http___fulir.irb.hr_5305__1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5
Stojanovski, Jadranka Criteria for the quality of journals as channels of scholarly communication. In: Međunarodni znanstveno-stručni skup "Znanost, znanstvena komunikacija i časopisi" (7 February 2020 - 7 February 2020) Sveučilište u Mostaru. (Unpublished) Abstract Journals, especially national ones, must follow the development of scholarly publications and criteria that evaluate their quality. In addition to technical elements, transparency of the journal's editorial policies, transparency of the review process, visibility and indexing of journals, implementation of online editorial systems, alternative formats, availability of research results, availability of reviews, metric and altmetric indicators, etc. are increasingly important. Plan S requires a range of functionalities from the journals, to ensure the usability and reproducibility of content and research data. To achieve this, national journals must have systematic and sufficient funding ensured. The editors of the journal need to be educated on a regular basis in order to successfully follow the trends of scientific publishing development and adjust their policies.
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4
Stojanovski, Jadranka; Jadranka, Stojanovski Research evaluation and assessment in the context of open science. In: Međunarodni znanstveno-stručni skup "Znanost, znanstvena komunikacija i časopisi" (7 February 2020 - 7 February 2020) Sveučilište u Mostaru. (Unpublished) Abstract Za uspješnu znanstvenu komunikaciju možemo istaknuti tri aktivnosti koje jamče valjanost rezultata, a to su recenzijski postupak, mogućnost ponavljanja/reproduciranja istraživanja i mogućnost korištenja, kako objavljenih radova, tako i istraživačkih podataka. Komercijalizacija znanstvenog izdavaštva, kriza recenzijskog postupka, nedostupnost objavljenih radova i istraživačkih podataka, znanstvena nečestitost, rastuća količina publikacija, papirocentričnost znanstvene publicistike i dr. doveli su znanstvenu komunikaciju u krizu. Otvorena znanost nudi mogućnosti za ubrzavanje znanstvenog napretka i poboljšavanje utjecaja znanosti za dobrobit društva, ali u potpunosti se može ostvariti tek promjenom sustava vrednovanja i prosudbi znanstveno-istraživačkog rada, koji se trenutno oslanja broj publikacija (i/ili citata) i prestiž časopisa/izdavača. Vrednovanjem znanstvene kvalitete umjesto količine, osiguravanjem ponovljivosti istraživanja, stvaranjem FAIR istraživačkih podataka, čuvanjem, dijeljenjem i ponovnim korištenjem podataka, suradnjom svih dionika u različitim disciplinama i sektorima možemo stvoriti znanstveni okoliš koji će snažno unaprjeđivati društvo i gospodarstvo.