http___horsesandriders.forumhr.com_t209-zdrijebljenje_1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 9.1 10.1
At times, it may be helpful for you to handle a young foal because of illness, injury or other good reasons. However, do not handle young foals unless you know what you are doing and why. Improper handling can lead to disaster. Foals can be injured or cause injury, overprotective mares can injure handlers or the foal, and the bonding between a mare and foal can be disrupted by improper or excessive handling. Procedure Before you handle a foal, know why you are handling them and what you seek to accomplish. The first step is handling the mare, which is an art unto itself. The mare can either be a help or hindrance, depending on the handling technique. The mare can be used to help catch the foal initially. Once the foal is caught, keep the mare’s face close to the foal during handling. Be careful not to get bitten by the mare. To have real control over the foal, you must have one hand under the tail at all times, ready to restrain with it, but apply little to no pressure. Your other hand should be in front of the foal, again with no pressure. Rather than exerting constant or firm physical contact, you can "contain" a foal in an invisible cage that you create with your arms. Tips for safety & Success Always be aware of the mare, noting her attitude as you enter the stall and begin to handle the foal. If she is overly protective or becomes aggressive, you may want to call your vet or another assistant, who can halter and hold the mare. Do not struggle to handle your newborn foal if it appears to cause them (or your mare) excess stress, especially if it appears to unduly interfere with your mare's focus on her foal. If this is the case, leave your mare and foal alone and let your vet conduct an exam. Related Skills Helpful terms & topics in HSVGWritten, Reviewed or Shared by Experts in Equine Health
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 10.7 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 16.6 16.7 17.1 17.2 17.3 17.4 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 23.2 23.3 23.4 24.1 24.2 24.3 25.1 25.2 25.3 25.4 25.5 26.1 27.1 27.2 27.3 28.1 28.2 28.3 28.4 29.1 29.2 29.3 29.4 30.1 30.2 30.3 31.1 31.2 31.3 31.4 32.1 32.2 33.1 33.2 33.3 34.1 35.1 35.2 35.3 35.4 35.5 35.6 35.7 35.8 36.1 36.2 37.1 37.2 37.3 38.1 38.2
Ždrijebe se rađa za 15 minuta Prvi znakovi poroda: kobila postaje nemirna, pogledava prema stražnjem dijelu tijela, liježe i ustaje, ima slab apetit, često mokri i prazni crijeva, znoji se, kopa nogama. Rođenje označava kraj trudnoće i početak života mladunca u vanjskome svijetu, izvan sigurnosti majčine utrobe. U hrvatskome jeziku za rođenje ždrebeta upotrebljava se riječ ždrijebljenje, ali nitko, barem među konjarima, neće zamjeriti ako kažemo da se ždrijebe rodilo, a ne oždrijebilo. Ždrijebljenje je zajednički događaj za kobilu i ždrijebe te je zapravo partnerski pothvat u kojem oba partnera jednako sudjeluju. Buduči da je taj događaj dramatičan i ponekad veoma rizičan, čovjek se kao (ne)razumno biće voli umiješati u to partnerstvo i želi barem nadgledati taj događaj. No, ne treba zaboraviti da je ždrijebljenje, prije svega, prirodni događaj i vaša prisutnost ne znači da je ono šo se pred vašim očima odvija pogrešno i opasno za kobilu i ždrijebe, možda je to samo prirodni slijed događaja. Ovaj članak bi trebao pomoći u racionalnom prosuđivanju, objasniti što je tijekom ždrijebljenja normalni slijed događaja, a kada se i kako smijete uključiti u partnerstvo (za novi život). Oticanje vimena i kapljice kolostruma Povečanje i oticanje vimena, odnosno mliječne žlijezde, prvi je vanjski znak pripremanja kobile za ždrijebljenje. Vime se najčešće počinje povećavati otprilike tri tjedna prije termina ždrijebljenja, no postoje velike individualne razlike. Nekim se kobilama vime poveća samo nekoliko dana prije ždrijebljenja, a nekima i do 50 dana prije poroda. Kod mladih kobila razdoblje pripreme može trajati nećto duže nego kod starijih te često razlikujemo dva stupnja povećavanja vimena. Rani stupanj počinje 40-ak dana prije žrijebljenja, a očituje se slabim oticanjem vimena. Slijedi otprilike dva tjedna stanke i sedam do deset dana prije poroda počinje kasni stupanj koji prati znatno oticanje i povećanje vimena. Kako se približava termin poroda, mijenja se i iscjedak iz vimena: u početku je vodenast i boje meda, a što je porod bliži, postaje gušći i bijele boje. Dva do tri dana prije poroda vime se pročiri i napuni mlijekom (nalije), odnosno mljezivom (kolostrumom). Kod nekih je kobila nalijevanje vimena tako izraženo da mljezivo počne spontano istjecati. Jedan je od znakova skoroga poroda smolasta tvar koja se u obliku kapljica pojavi na vrhovima sisa. Takve osušene kapljice mljeziva (kolostruma) koje iscure iz sise i zadrže se na njihovu vrhu trebale bi upučivati na to da će porod nastupiti za otprilike 24 sata. No, takva procjena nije uvijek točna jer se kod nekih kobila voštane kapljice ne pojavljuju, a kod nekih kolostrum može curiti i nekoliko dana prije poroda. Nadalje, predznak je skoroga poroda i ulegnuće zdjeličnih kostiju zbog popuštanja ligamenata koji drže zdjelicu. Pred porod može se uočiti i oticanje i opuštanje stidnice, a ginekološkim se pregledom nekoliko dana prije poroda može utvrditi otapanje sluznoga čepa i otvaranje cerviksa.Hormoni izazivaju promjene Svi ti znakovi pomažu da se otprilike odredi termin ždrijebljenja, ali niti jedan nije dovoljno pouzdan da bi točno odredio termin. Metoda koju danas upotrebljavamo za utvrđivanje termina poroda je određivanje koncentracije kalcija u kolostrumu. Prosječno je trajanje graviditeta kobile 340 dana (11 mjeseci), a moguća su odstupanja 15 dana manje ili više (325 - 355 dana). Neke se kobile mogu oždrijebiti i izvan tih granica i ždrijebe i kobila ostati zdravi. Budući da su velike individualne razlike, mehanizam je poroda veoma složen, a uvjetovan je promjenama koje se događaju u ždrebetu i kobili. Ždrijebe i posteljica (placenta) proizvode hormone estrogen, progesteron, kortizol i prostaglandin, koji potiču daljnje stvaranje hormona u kobili. Točan mehanizam regulacije poroda kobile još nije posve poznat. Iz primjera drugih vrsta sisavaca znamo da porod najviše ovisi o kontrakciji mišića maternice. Hormon koji sprečava kontrakciju mišića maternice je progesteron, hormon graviditeta. Dakle, razina progesterona mora pasti kako bi estrogen i kortizol mogli senzibilizirati mišiće maternice. Nadalje, hormon oksitocin djeluje na kontrakcije maternice, odnosno na pravi početak ždrijebljenja. Ždrijebljenje kobile, istaknimo ponovno, prirodni je proces i najčešće nije potrebna intervencija ljudi. Cjelokupni događaj ždrijebljenja najčešće dijelimo u tri stupnja. O četvrtom stupnju govorimo samo ako je riječ o abnormalnim položajima ploda u maternici (distokiji), kad je potrebna stručna intervencija kako bi se položaj ispravio.Prvi stupanj ždrijebljenja: mjehuri Prvi je stupanj žrijebljenja faza otvaranja, koja počinje prvim trudom i završava potpunim otvaranjem vrata maternice (cerviksa) i/ili izlaženjem (pucanjem) plodnih mjehura. Plod je smješten u dva mjehura: amnionu i alantoisu. Alantois izlazi prvi, usmjerava se prema cerviksu poput klina i širi porođajni kanal, a ako se kanal ne proširi, alantois puca. Neposredno prije početka otvaranja cerviksa, fetus se okreče u položaj za ždrijebljenje (intrapartalni položaj). U to vrijeme djeluju trudovi otvaranja (dolores praeparantes), pri čemu su aktivni samo mišići maternice jer trbušna preša djeluje tek na kraju. Kobila postaje nemirna, pogledava prema stražnjem dijelu tijela, liježe i ustaje, ima slab apetit, često mokri i prazni crijeva, znoji se, kopa nogama. Svi ti znakovi prve faze poroda javljaju se zbog bolova koji nastaju uslijed bolnih kontrakcija maternice. Znakovi su vidljivi, a njihova jačina ovisi o jačini boli. Kontrakcije maternice nastaju uslijed otpuštanja oksitocina koji djeluje na mišiće maternice i pojačava njihovu kontrakciju. Takođr, može djelovati i na mišiće mliječne žlijezde te iz nje može poćeti istjecati mlijeko, što je također pokazatelj početka prvog stupnja poroda. Ostali su znakovi oticanje stidnice i izbočenje stidnih usana. Prvi stupanj može početi puno prije ždrijebljenja, ako kontrakcije nisu dovoljno jake da se otvori cerviks. Kobila ponekad može pokazivati znakove prvog stupnja poroda čak nekoliko dana prije trenutka ždrijebljenja.Drugi stupanj ždrijebljenja: istiskivanje Drugi je stupanj ždrijebljenja faza istiskivanja ploda, a karakterizira je potpuno otvoren vrat maternice (cerviks). Granica između tijela maternice i cerviksa više ne postoji, te vidimo samo jedan otvor. U porođajnom su kanalu plodni mjehuri ili plod. Trudovi koji istiskuju plod zovu se dolores ad partum, a pojačavaju se u onom stupnju poroda u kojem plod počinje ulaziti u cervikalni kanal. U stupnju istiskivanja značajnu ulogu imaju kontrakcije trbušne preše, koje jako pojačavaju učinak kontrakcija maternice. Kobila pritom najčešće leži (maternica se nalazi u ravnini s porođajnim kanalom, bolovi su slabiji, a porođajni je kanal širi). Takvo ponašanje kobile omogučuje ždrebetu da leži u pravilnom položaju. Oni koji su nekoliko puta prisustvovali ždrijebljenju potvrđuju da je takva prirodna reakcija kobile veoma povoljna za ishod poroda. Naime, tijekom poroda na ždrijebe djeluju međusobno suprotne sile. Sila koju kobila ima za vrijeme trudova ne tjera plod prema gore nego preko ruba zdjelice, suprotstavljajući se sili gravitacije. Kad kobila leži, luk kroz koji je ždrijebe istisnuto kroza zdjelični kanal leži u istoj ravnini s kobilom i sa silama koje djeluju na njega. Na taj se način izbjegava suprotstavljanje sili gravitacije i porod je lakši. Ždrijebe svojim položajem (situsom) i držanjem tijela (habitusom) utječe na pravilan položaj nogu. Najčešće je jedna noga ispred druge. Povlačenje ždrebetovih nogu tijekom drugog stupnja poroda uvodi drugi tip sile koja djeluje tijekom ždrijebljenja, a suprotan je prirodnoj sili poroda koja se stvara iza ploda, koja je pritisak, a ne povlačenje. Kad izvlačimo ždrijebe užetom moramo biti svjesni da primjenjujemo silu koja nije prirodna, ali bez obzira na to, takav je način pomoći pri porodu dobrodošao.Ždrijebe diše Kad je izašao prsni koš ždrebeta, stražnje su noge najčešće pasivno ispružene. U tom trenutku poroda pupčana se vrpca provlači kroza zdjeliči svod i dolazi do pritiska na nju. Kad je ždrijebe prsnim košem vani, bitno je da se porod dovrši što prije, u nekoliko minuta. Prsni je koš slobodan i ždrijebe može disati, više ne ovisi o cirkulaciji krvi u pupkovini, čiji sastav tada već može biti upitan. Ako vučemo ždrijebe užetom, treba paziti na to da ne vužemo u pogrešnome smjeru treba vuči u smjeru kukova kobile. U 96 posto slučajeva porod završava kad kobila leži na boku. Ponekad je porod završen kad kobila stoji, najčešće zbog prisustva velikog broja ljudi oko nje, zbog čega je nemirna. Drugi stupanj ždrijebljenja traje najčešće 15 minuta. Kobile se oždrijebe brzo jer im je zdjelica odgovarajuće građena, pa nema razloga da ždrijebljenje zapne, ako je plod u normalnom položaju. Kobilama koje se ždrijebe prvi put puno je teže nego onima koje su se već ždrijebile, a starije kobile mogu djelovati lijeno i dugo ležati bez napora, ako ih se ne aktivira povlačenjem prednjih nogu ždrebeta.Treći stupanj ždrijebljenja: posteljica Treći je stupanj ždrijebljenja izlaženje posteljice ili stupanj nakon poroda (puerperij). Maternica i dalje kontrahira (dolores post partum), ali su kontrakcije slabije. U tom dijelu poroda plod više ne sudjeluje, a istiskivanje placente važno je za kobilu. Kobila istisne posteljicu nekoliko minuta ili pola sata nakon porođaja. Ako posteljica u maternici ostane dulje, riječ je o retenciji sekundini, što je patološko stanje. Placenta se za površinu maternice drži pomoću malih struktura nalik na dugme (mikrokotiledona). Uspješno istiskivanje posteljice ovisi o odvajanju tih struktura od maternice. Mikrokotiledoni se od maternice odvajaju kad prestaje placentalna cirkulacija na plod. Cirkulacija preko pupčane vrpce do ždrebeta polako prestaje kad je ždrijebe porođeno i leži pokraj kobile, najčešće do 20 minuta nakon poroda. Ako dopustimo da taj proces traje, a kobila ne ustaje i tako ne prekine pupkovinu, mikrokotiledoni se na posteljici smanjuju i odljepljuju od maternice, otpuštajući je cijelu od materničnoga roga. I drugi faktori uječu na izlaženje posteljice, kao npr. kontrakcije maternice, težina posteljice koja je već izašla i drugi. Izlazak posteljice uobičajen je pola sata do jedan sat nakon izlaženja ždrebeta. Ako posteljica ne izađe cijela, može doći do intrauterinih infekcija, neplodnosti ili raznih sistemskih bolesti (npr. laminitisa). Preporučuje se sačuvati posteljicu, dok ne dođe veterinar koji će utvrditi je li izašla cijela ili je dio posteljice još uvijek u maternici. Čak i veoma mali komadić zaostale posteljice može uzrokovati velike probleme.Kako pomoći kobili Kobile svakako treba nadzirati tijekom ždrijebljenja da ne bi došlo do poremećaja ili ozljeda, ali ako je sve u redu, ne treba se miješti. Nadzor bi trebao poćeti zadnja tri tjedna graviditeta, kako bismo utvrdili vrijeme kad bi ždrijebe moglo doći na svijet. Kad se približi termin poroda, kobili treba osigurati čisti, svijetli, suhi i dovoljno prostrani boks, a oni koji promatraju kobilu moraju biti tihi i mirni, posebice ako je kobila nervozna. Ako se kobila već čdrijebila, bilo bi dobro da znamo kakvi su bili prijašnji porodi i je li bilo komplikacija. Pratimo ponašanje kobile. Ako ponašanje kobile odgovara prvom stupnju poroda (nemir, pogledavanje prema stražnjem dijelu tijela, lijeganje i ustajanje, slab apetit, često mokrenje i pražnjenje crijeva, znojenje, kopanje nogama), trebamo omotati (bandažirati) rep, oprati stidnicu i oprati vodom i očekati područje oko analnog otvora. Treba znati točno vrijeme istjecanja plodne vode. Ako postoje ikakve sumnje o istjecanju plodne vode, treba provjeriti je li amnion u vagini. U drugom stupnju poroda kobilu treba pregledati i utvrditi je li plod u pravilnom položju. Kobilu možemo pregledati kad leži ili stoji, pri čemu će rukom trebati ući dublje u porođajni kanal. Riječ je o vaginalnom pregledu, koji se obavlja s čistim rukavicama na rukama, a opipat ćemo dvije nožice i njušku ždrebeta. Ako pregledom kobile ne utvrdimo prisutnost njuške i nogu ždrebeta u porođjnom kanalu, trebamo procijeniti jesmo li dovoljno iskusni da izvedemo porod do kraja i ispravimo nepravilan položaj ploda ili trebamo pozvati stručnjaka da to napravi. Oni koji poznaju tijek poroda lakše će procijeniti je li sve u redu ili ima problema. Posebnu pažnju treba obratiti na vrijeme istjecanja plodne vode, na to koliko se dugo vide noge ždrebeta, koliko dugo zaostaje posteljica itd. Ti će podaci veoma koristiti veterinaru, ako će nam trebati njegova pomoć. Različto je ponašanje kobila pri ždrijebljenju - vrijeme koje im je potrebno, trud koji ulažu, neke se valjaju, neke često lijež i ustaju. Primjerice, ako kobila u ranim fazama poroda legne na bok i ne ustaje, ždrijebljenje može biti otežano. Međutim, svi ti znakovi nisu posve pouzdani i u slučaju nedoumice uvijek je bolje zatražiti savjet stručnjaka. Preporučujemo englesku poslovicu: Better be safe than sorry (bolje biti siguran, nego žaliti)!Nepravilan položaj ždrebeta Ako se vaginalnim pregledom kobile utvrdi da ždrijebe nije u pravilnom položaju (s dvije noge i njuškom prema van), treba ga ispraviti. To se radi kad kobila stoji jer kad leži njena težina ždrijebe gura natrag u maternicu. Napinjanje i kontrakcije maternice, koja tjera fetus u porođajni kanal, možda će se morati smanjiti, kako bi se ispravio nepravilan položaj ždrebeta. Veterinar će u tom slučaju kobili dati lijekove za usporavanje kontrakcija maternice i spinalnu anesteziju kako bi odgodio trudove, dok se ne ispravi položaj ploda. Velika je odgovornost onih koji prisustvuju ždrijebljenu jer moraju odlučiti hoće li to napraviti sami ili će pozvati stručnjaka.Kako pomoći ždrebetu Važan je kolostrum Nakon poroda važno je utvrditi diše li ždrijebe. Ako ne uspije samo potrgati plodnu ovojnicu, trebamo to učiniti i staviti ždrijebe ispred kobile. Ždrebetu treba očistiti usta i nos, kako bi istekla suvišna tekućina i olakšalo mu se disanje. Ako to nije dovoljno i ždrijebe ne diše, strukovima sijena ili ručnicima treba mu dobro istrljati područje oko rebara i pokušati mu pomoći da prodiše. Novorođeno ždrijebe treba stati na noge otprilike dva sata nakon poroda i početi sisati nakon tri sata. Treba provjeriti je li ždrijebe počelo sisati jer u tom prvom mlijeku, kolostrumu, dobiva potrebnu zaštitu i stječ imunitet. Naime, kolostrum sadrži veliku količinu antitijela koja je stvorila kobila - protiv bolesti od kojih je cijepljena i ona koja je pasivno stekla. ždrijebe može primiti antitijela tijekom prva 24 sata nakon poroda, pa je veoma važno da mu kobila dopusti da siše. Naime, crijeva žrebeta propuštaju antitijela samo 24 sata poslije poroda, kasnije se moć resorpcije znatno smanjuje, a 48 sati poslije poroda antitijela više ne mogu priječi u krv ždrebeta. Ako nismo sigurni je li ždrijebe popilo kolostrum, pregledamo mu usta i pogledamo ima li promjena na vimenu kobile. Ako sumnjamo da ždrijebe nije popilo kolostrum, trebamo pozvati veterinara.Kako odrediti vrijeme poroda Metoda koju danas upotrebljavamo za utvrđivanje termina poroda je određivanje koncentracije kalcija u kolostrumu. Naime, utvrđeno je da četiri do pet dana prije poroda dolazi do naglog povećanja količine kalcija i smanjivanja količine natrija i kalija u mlijeku. Poveća li se količina kalcija iznad 10 mmol/L, porod će početi za dva do tri dana. Uz pomoć testova porod se može predvidjeti u okviru 24 sata. Testovi su dostupni i u Hrvatskoj.