http___hotelesbahia.com_160-metastaza-i-hipertenzija.php_1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 9.1 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 12.6 13.1 14.1 14.2 15.1
Primary brain tumors arise from the brain, spinal cord, and associated tissues—collectively known as the central nervous system—rather than originating from cancerous cells that travel from elsewhere in the body. Primary brain tumors are categorized as either benign (noncancerous) or malignant (cancerous). Despite their often slow growth, noncancerous primary brain tumors can still have devastating physical and emotional effects. Meningiomas, for example, can grow anywhere on the meninges (protective layers that cover the brain and spinal chord) and as a result can gravely affect areas of the brain needed for such functions as sight, hearing, touch, balance, memory, and judgment. Research into the causes of brain tumors currently includes investigating environmental factors, exposure to certain viruses, and the role of genes. For most patients, there is generally no obvious exposure or risk factor that can be linked to these tumors. What is a brain tumor? “Tumor” is a general term describing new growth of cells in an inappropriate manner (serving no useful purpose). The National Cancer Institute defines a tumor as an abnormal mass of tissue that results from excessive cell division. They may be benign (not cancerous) or malignant (cancerous). Brain tumors are tumors of the central nervous system (CNS), which includes the brain, spinal cord, and associated tissue. What are the most common types of brain tumors? There are two types of brain tumors, primary and secondary. Primary brain tumors grow from cells that are part of the central nervous system. Primary brain tumors may be either benign (non-cancerous) or malignant (cancerous). Secondary brain tumors are cancerous tumors that arise from cancer cells that travel from other parts of the body and invade the brain. Most primary tumors of the central nervous system are named according to the specific type of cells in the nervous system from which they arise. The most common primary brain tumors in adults are meningiomas (33.8% of all primary brain tumors), generally nonmalignant tumors that arise from the membrane that lines the skull and covers the nervous system, and malignant gliomas (32% of all primary brain tumors), which arise from cells that support neurons. What causes primary brain tumors? Scientists do not know the exact causes of brain tumors. There are some risk factors that scientists believe may contribute to the development of brain tumors. For primary brain tumors, two environmental risk factors are exposure of the head to Xrays and a history of disorders of the immune system. Certain genetic disorders present risk factors for specific types of brain tumors, both cancerous and noncancerous. What are the dangers of a benign tumor? The word “benign” is misleading, implying little danger to the patient. In fact, benign tumors of the central nervous system often cause very serious disability and even death for two main reasons. First, the brain is enclosed in the skull, which cannot expand to make room for a growing tumor, so the tumor may compress and damage delicate brain structures. For example, benign tumors can grow on or near the optic nerve, affecting vision. Some benign brain tumors can change over time, becoming malignant. Because of the potentially serious problems associated with noncancerous brain tumors they are often described as being “high-grade” (rapidly growing) or “low-grade” (slowly growing), rather than malignant or benign. How are brain tumors treated? Doctors have three basic treatment options for brain tumors: surgery, radiation therapy, and chemotherapy. Visit the treatment options section for more information.
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 12.1 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 15.1 15.2 16.1 16.2 16.3 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 20.1 21.1 21.2 22.1 22.2 22.3 22.4 23.1 23.2 24.1 24.2 25.1 25.2 25.3 25.4 26.1 27.1 27.2 28.1 28.2 28.3 28.4
Metastaza i hipertenzija Oštećenje živčanog sustava zračenjem Tumori mozga Benigni tumor mozga je nenormalan, ali nekancerogeni, rast tkiva u mozgu. Maligni tumor mozga je bilo koji rak u mozgu koji ima moć prožimanja i uništavanja susjednog tkiva ili koji se od bilo kuda širi metastazira putem krvotoka u mozak. U mozgu može rasti nekoliko vrsta benignih tumora. Nazivaju se po specifičnim stanicama ili tkivima iz kojih proizlaze: švanomi proizlaze iz Schwannovih stanica koje obavijaju živce; ependimomi iz stanica koje oblažu unutarnju površinu mozga; meningeomi, u meningama, iz tkiva koje oblaže vanjsku površinu mozga; adenomi iz žljezdanih stanica; osteomi iz koštanih tvorbi lubanje; i hemangioblastomi iz krvnih žila. Sindrom vrata hipertenzije Neki benigni moždani tumori kao što su kraniofaringeomi, hordomi, germinomi, teratomi, dermoidne ciste i angiomi mogu biti prisutni čak pri rođenju. Meningeomi su obično benigni, ali se nakon uklanjanja mogu vratiti. Ti se tumori javljaju češće u žena i obično nastaju između Simptomi i opasnosti koje mogu proisteći od tih tumora ovise o njihovoj veličini i smještaju u mozgu. Ako postanu preveliki, metastaza i hipertenzija dovesti do duševnog pogoršanja vrlo sličnog demenciji. Najčešći maligni tumori mozga su metastaze raka koji je započeo na nekom drugom dijelu tijela. Metastaze mogu rasti u jednom području mozga ili u nekoliko različitih dijelova. Primarni tumori mozga proizlaze iz mozga. Najčešće su primarni tumori mozga gliomi, koji rastu iz tkiva koja okružuju i podupiru živčane stanice. Nekoliko vrsta glioma je maligno; multiformni glioblastom je najčešća vrsta. Drugi uključuju angioplastične astrocitome koji brzo rastu, astrocitome koji rastu polaganije i oligodendrogliome. Meduloblastomi koji nisu česti, obično zahvaćaju djecu prije puberteta. Sarkomi i adenokarcinomi su rjeđi oblici raka koji rastu iz drugih tkiva, a ne iz moždanih stanica. Učestalost tumora mozga jednaka je u muškaraca i žena, ali neke su vrste češće u muškaraca a druge su česte u žena. Iz nepoznatih razloga češće se pojavljuju limfomi mozga,naročito u ljudi koji imaju AIDS. Simptomi Simptomi nastanu kada je moždano tkivo razoreno i kada je mozak izložen pritisku tlaku ; ti se simptomi javljaju bio tumor benigan ili maligan. Rak endometrija Međutim, kada je tumor mozga zapravo metastaza presadnica udaljenog raka, osoba može imati i simptome koji se odnose na taj rak. Na primjer, rak pluća može izazvati kašalj s iskašljavanjem krvave sluzi, a rak dojke može dovesti do stvaranja kvržice čvorića u dojci. Simptomi tumora mozga ovise o njegovoj veličini, brzini rasta i smještaju. Tumori u nekim dijelovima mozga mogu narasti do znatne veličine prije nego se pojave bilo kakvi simptomi; u drugim dijelovima čak i malen tumor može imati uništavajuće učinke. Tumori mozga Često je prvi simptom glavobolja, premda je većina glavobolja posljedica drugih uzroka, a ne tumora mozga. Glavobolja izazvana tumorom mozga obično se učestalo ponavlja ili je stalna metastaza i hipertenzija ne popušta, metastaza i hipertenzija je jaka, može početi u nekoga tko prije nije imao glavobolje, pojavljuje se noću i prisutna je pri buđenju. Drugi česti rani simptomi tumora mozga uključuju slabu ravnotežu i neusklađenost pokreta, vrtoglavicu i dvoslike. Kasniji simptomi mogu uključiti mučninu i povraćanje, povremeno povišenu temperaturu i nenormalno brzi tahikardija ili polagani puls bradikardija i disanje. Tik prije smrti mogu se pojaviti krajnja kolebanja krvnog tlaka. Rak želuca Neki moždani tumori uzrokuju epileptične napadaje. Epileptični napadaji su češći pri benignim tumorima mozga, meningeomima i spororastućim oblicima raka, kao što je astrocitom, nego pri brzorastućim oblicima raka, metastaza i hipertenzija što je multiformni glioblastom. Tumor može uzrokovati slabost ili paralizu ruke ili noge na jednoj strani tijela, a može utjecati na sposobnost osjeta za toplo, hladno, tlak, lagani dodir ili za oštre predmete. Tumori mogu zahvatiti sluh, vid i osjet mirisa. Pritisak na mozak može uzrokovati promjene osobnosti i metastaza i hipertenzija učiniti da se osoba osjeća pospanom, zbunjenom i nije u stanju misliti. Takvi su simptomi krajnje ozbiljni i zahtijevaju hitnu medicinsku intervenciju. Dijagnoza Liječnik posumnja na moždani tumor kada osoba ima bilo koji od znakovitih simptoma. Premda liječnik može često otkriti nenormalnu funkciju mozga fizikalnim pregledom, za postavljanje dijagnoze poduzimaju su drugi postupci. Obični rendgenogram lubanje i mozga pruža malu pomoć u dijagnosticiranju moždanih tumora katkada s iznimkom meningeoma ili adenoma hipofize. Najčešće sijelo metastaza su jetra i pluća. Kolorektalni karcinom vodeći je među malignomima gastrointestinalnog trakta i javlja se s gotovo podjednakom učestalošću kod oba spola. U Republici Hrvatskoj po učestalosti među zloćudnim bolestima kod muškaraca dijeli drugo i treće mjesto zajedno s karcinomom prostate, a iza karcinoma pluća, dok je kod žena na drugom mjestu iza raka dojke. Po smrtnosti od zloćudnih bolesti, na visokom je drugom mjestu kod oba spola. Sve vrste moždanih tumora obično se prikažu na kompjutoriziranoj tomografiji CT ili magnetskoj rezonanciji MRI pa se može izmjeriti veličina tumora i točni smještaj. Nakon otkrivanja tumora mozga CTom ili MRIom naziv tableta u hipertenzije bi se utvrdila vrsta tip tumora potrebno je izvršiti još niz pretraga. Kada su maligniji anaplastični astrocitomi i anaplastični oligodendrogliomi mogu pokazivati znakove nenormalne moždane funkcije, kao što su slabost, gubitak osjeta i nesiguran hod. Najzloćudniji astrocitom, multiformni glioblastom, raste tako brzo da povećava pritisak u mozgu stvarajući glavobolje, usporeno mišljenje i, ako je dovoljno težak, metastaza i hipertenzija i komu. Meningeomi Benigni tumori koji proizlaze iz ovojnica oko mozga meninge mogu uzrokovati različite simptome, ovisno o mjestu rasta. Mogu uzrokovati slabost ili neosjetljivost, napadaje, oštećeni osjet mirisa, izbuljene oči i promjene vida. U starijih ljudi mogu dovesti do gubitka sjećanja i poteškoća u mišljenju, slično onom koje se vidi pri Alzheimerovoj bolesti. Tumori pinealne žlijezde Pinealna žlijezda, smještena u sredini mozga, nadgleda tjelesni biološki sat, naročito normalno odvijanje ciklusa između budnosti i metastaza i hipertenzija. Feokromocitom Najčešće u dječjoj dobi, netipični tumori pinealne žlijezde tumori zametnog epitela često uzrokuju prerani pubertet. Mogu začepiti odljev tekućine oko mozga i dovesti do povećanja mozga i lubanje hidrocefalus i teškog oštećenja moždane funkcije. Tumori hipofize Hipofiza, smještena na bazi lubanje, nadgleda dobar dio čovječjeg endokrinog sustava. Drugi simptomi mogu uključiti glavobolje i gubitak u vanjskim vidnim poljima obih očiju. Tumori hipofize općenito se otkriju kada pritišću živce pa zahvate oči. Pretrage krvi pokazuju nenormalne razine hormona hipofize, a tumor se obično može dijagnosticirati CTom ili MRIom.