http___livro-ensino-medio.f1cf.com.br_filosofia_hr_philosophy-66.html_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 12.1 13.1 15.1 16.1 18.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 38.1 39.1 40.1
Philosophy knowledge is that the former provides the subject a tentative framework of the world, while knowledge is the study of what never changes. In the Theaetetus Plato says that we need to put the mind to reason about the data for the initial formulation of knowledge. The reasoning is a thinking activity, for Plato the noblest, because it is through him that we achieve the true core of every reality. activity Read the first part of the dialogue Theaetetus (online text: http://www.dominiopublico.gov.br) and explain: What are the arguments used by Plato to show that the thesis of Protagoras does not serve as a paradigm of knowledge? To expose the class to answer. As Plato defines knowledge process in the final stretch of the first part of the Theaetetus? Philosophy and History Psychology studies the behavior, biology, living organisms, the most fundamental physical phenomena of nature, history and philosophy studying the past studies the thought. Are all examples of that knowledge has different fields. However, a question arises: how each of these sciences see the methodology of their work, that is, categories of analysis tools and concepts that are fundamental to knowledge consists in every field of knowledge? In the specific case of the history of philosophy has recently held discussions on the relations between ideas and history. The theme was called "philosophy of history" and was coined by the philosopher Voltaire. This is to investigate the relationship between the technical work of the historian - to investigate documents, reconstruct traces economic, political and cultural one time, etc.. - And how this historian interprets events. But it is also a matter of going beyond the description of historical facts. The philosophy of history unfolds the meaning of the facts, the connections between ideas and political, economic and cultural center of an age or a people. From the point of view of the philosopher, the historian is not just an information gatherer. He reflects on this information, with your intelligence aspects reconstructs the sources alone do not allow to infer and causes huge critical load. There are reflections on history in Hegel and Marx. http://usm.maine.edu Watch. Muskascheva, Irina. The look of the hourglass. The Problem of Knowledge
1.1 2.1 3.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 12.1 13.1 15.1 16.1 18.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 38.1 39.1
Filozofija znanje je da je bivši pruža temu provizorni okvir svijeta, a znanje je istraživanje o tome što se nikada ne mijenja. Theaetetus Platon kaže da trebamo staviti um razumu o podacima za početne formulacije znanja. Zaključak je razmišljao aktivnosti, za Platona najplemenitiji, jer je po njemu da smo postigli pravu srž svake stvarnosti. djelatnost Pročitajte prvi dio dijaloga Theaetetus (on-line tekst: http://www.dominiopublico.gov.br) i objasniti: Koji su argumenti koje koriste Platona pokazati da je teza Protagora ne služi kao paradigma znanja? Za izlagati klase za odgovor. Kao što je Plato definira znanja proces u završnoj protežu od prvog dijela Theaetetus? Filozofija i povijest Psihologija proučava ponašanje, biologija, živim organizmima, većina temeljnih fizikalnih fenomena prirode, povijest i filozofiju studira dosadašnje studije misli. Sve su to primjeri da znanje ima različita područja. Međutim, postavlja se pitanje: koliko je svaka od tih znanosti vidjeti metodologiju njihova rada, koji je, kategorije analiza alata i koncepata koji su temelj znanja sastoji se u svakom području znanja? U konkretnom slučaju povijesti filozofije nedavno je održana rasprava o odnosima između ideje i povijesti. Tema je nazvao "filozofija povijesti" te je skovao filozof Voltaire. Ovo je istražiti odnos između tehničkog rada povjesničara - istražiti dokumente, rekonstrukciju tragova ekonomskog, političkog i kulturnog jedno vrijeme, itd.. - A kako je to povjesničar interpretira događaje. Ali to je također stvar ide izvan opisa povijesnih činjenica. Filozofija povijesti otkriva značenje činjenice, veza između ideje i politički, gospodarski i kulturni centar jednog dobi ili jedan narod. S točke gledišta filozof, povjesničar je ne samo o skupljača. On razmišlja o ovim informacijama, sa svojim obavještajnim aspektima rekonstruira izvori sami ne dopuštaju da zaključiti i uzrokuje veliku kritičnog opterećenja. Postoje razmišljanja o povijesti u Hegela i Marxa. http://usm.maine.edu Gledaj. Muskascheva, Irina. Izgled pješčanog sata.