http___livro-ensino-medio.f1cf.com.br_filosofia_hr_philosophy-233.html_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 29.1
Philosophy and Science The philosophy of science is the study of scientific methodology. This is to investigate what characterizes scientific activity, in what separates the science of common sense and philosophy and assumptions which justify and explain scientific knowledge. One way to study science is to do it from the point of view of the issues addressed by philosophers dealing with the methodology of science. You must, however, try to distinguish the work of the scientist and philosophical methods. Think of science as a body of knowledge divided by areas: physics, chemistry, geology, mechanical engineering, biology, medicine, history, etc.. Now imagine a knowledge capable of thinking in the nuclear structure of this knowledge, regardless of its historical manifestations in science: is philosophy. On one side we have the specific procedures and infinitely specialized science. On the other hand a search for understanding of the totality of knowledge and human experience. But this is what we call knowledge? You've likely experienced the desire to know more deeply phenomena such as the discovery of a new planet solar, which are "quarks", how light propagates, if jealousy is biological or fruit of habit. This curiosity is natural. The Greek philosopher Aristotle, who lived between 384 and 322 BC, wrote that all men by nature desire to know. Aristotle also said that our vision, among all the capabilities that we have, is the one that gives us pleasure in the knowledge. Aristotle is considered the philosopher who gave the kick off to the organization of human knowledge. His father, Nicomachus, was court physician Macedonian fact connecting the philosopher early to the world of knowledge. Reportedly Aristotle would have made for himself, the first library that has news, which later inspire the Library of Alexandria. For Professor Marco Zingano Aristotle "was an outstanding investigator of nature. Their observations relate to many different areas: the nature of the stars, the celestial orbits, the various types of animals, embryo development, the chemical changes, the first elements and their physical changes, metals, winds, anyway: the entire field of nature. The philosophy shows that knowledge about things or ideas that are part of our daily lives is problematic. It is a limited knowledge because it affects the totality of existing things. For example, despite the enormous development of science in this century, we do not know if our moral behaviors have some relationship with the biological structure of our brains, whether we are alone in the universe or if there are particles smaller than quarks, and many other questions .
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 28.2 29.1 30.1 31.1
Filozofija i znanost Filozofija znanosti je znanost o znanstvenoj metodologiji. Ovo je istražiti ono što karakterizira znanstvenu djelatnost, u ono što razdvaja znanost od zdravog razuma i filozofije i pretpostavke koje opravdavaju i objasniti znanstvene spoznaje. Jedan od načina na studij znanosti je to učiniti s točke gledišta od pitanja koje filozofi bave metodologijom znanosti. Morate, međutim, pokušati razlikovati rad znanstvenika i filozofskim metodama. Razmislite o znanosti kao tijelo znanja podijeljenog područja: fizika, kemija, geologija, strojarstva, biologije, medicine, povijesti, itd.. Sada zamislite znanje sposobni razmišljati o nuklearnoj strukturi tog znanja, neovisno o svojim povijesnim manifestacijama u znanosti: je filozofija. S jedne strane imamo određene procedure i beskonačno specijalizirani znanost. S druge strane potraga za razumijevanje ukupnosti znanja i ljudskog iskustva. Ali to je ono što mi zovemo znanje? Vjerojatno ste doživjeli želju da znaju dublje pojave kao što su otkriće novog planeta Solar, koji su "kvarkovi", kako svjetlo širi, ako je ljubomora biološka ili plod navike. Ovo je znatiželja prirodna. Grčki filozof Aristotel, koji je živio između 384. i 322. godine prije Krista, piše da su svi ljudi po prirodi željom da zna. Aristotel je također rekao da je naša vizija, među svim mogućnostima koje imamo, je onaj koji nam daje zadovoljstvo u spoznaji. Aristotel smatra filozof koji je dao kick-off za organizaciju ljudskog znanja. Njegov otac, Nicomachus, bio dvorski liječnik Makedonski Činjenica spajanja filozof rano u svijet znanja. Navodno je Aristotel bi napravio za sebe, prvi knjižnica koja ima vijesti, koja je kasnije inspirirati knjižnici Aleksandrije. Za profesora Marka Zingano Aristotel "bio izvanredan istražitelj prirode svoje primjedbe odnose se na mnogim različitim područjima:. Priroda zvijezdama, nebeskim stazama različitih vrsta životinja, razvoj embrija, kemijske promjene, i Prvi elementi i njihove fizičke promjene, metali, vjetrovi, svejedno: cijelo područje prirode ". Filozofije pokazuje da je znanje o stvarima ili idejama koje su dio našeg svakodnevnog života je problematičan. To je ograničeno znanje jer to utječe na ukupnost postojećih stvari. Na primjer, unatoč ogromnom razvoju znanosti u ovom stoljeću, ne znam je li naša moralna ponašanja imati neki odnos s biološke strukture naših mozgova, jesmo li sami u svemiru ili ako postoje čestice manje od kvarkova, i mnoga druga pitanja .