http___lominekretnine.com_crikvenica.html_1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5
Crikvenica is located in Kvarner Bay in the Adriatic Sea, about thirty kilometres from the town of Rijeka, the centre of the Primorje and Gorski kotar region. The Crikvenica Riviera includes Crikvenica itself and a string of smaller resorts – Selce, Dramalj and Jadranovo. Its excellent geographical position and good traffic connections are two of the main reasons why tourism began developing here more than one century ago. The Crikvenica area can be easily reached from many towns throughout Central Europe. Apart from by road, Crikvenica can also be easily reached by sea or by air. Boat owners can find moorings in the central town harbour or in some of the small ports in the area. The nearby marina in Punat on the island of Krk provides winter mooring services. The island of Krk also hosts Rijeka Airport, only twenty kilometres from Crikvenica.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6
Crikvenica Crikvenica se nalazi na dohvat ruke posjetiteljima iz Srednje Europe. Smještena je na hrvatskom dijelu Jadranskog mora, poznatom kao Hrvatsko primorje, u najljepšem dijelu Kvarnerskog zaljeva, svega 35 kilometara od grada Rijeke, središta Županije primorsko-goranske. To veliko prometno čvorište i najveća hrvatska luka ujedno je i najbliži izlaz na more cijele Središnje Hrvatske i velikog dijela Srednje Europe. Do Crikvenice se cestovnim putem moze stići u jednom danu iz gotovo svih dijelova Europe. Osim cestovnim, do Crikvenice se može doći morskim ili zračnim putem. Nautičari će vez za svoja plovila pronaći u Gradskoj luci ili u nekoj od manjih lučica, a obližnja marina u Puntu na otoku Krku pruža usluge zimskog veza. Na otoku Krku nalazi se zračna luka Rijeka, koja je od Crikvenice udaljena svega 20 kilometara. Na ušću rječice Dubračine, koje je još u antičko doba bilo plovno do današnjeg nogometnog igrališta, već na početku nove ere postojalo je naselje Ad Turres. To je bilo jedno od ključnih mjesta na rimskoj cesti iz Italije za Dalmaciju. Ova postaja za izmenu konja sadržavala je i vojnu posadu, koja je osiguravala putni pravac između obale i susjedne udoline, Vallis vineariae, Vinodola. Jedno vrijeme ovdje je postojala i značajna lokalna radionica s pećima za izradu predmeta od gline.Tijekom jednog dužeg mirnog razdoblja, bez ratova, bogati rimljani gradili su svoje vile i gospodarske objekte u dobro zaštićenim morskim uvalama, o čemu svjedoče arheološki ostaci u Selcu i Jadranovu u uvali Lokvišća. Seoba Vizigota nakon 400. godine natjerala je lokalno stanovništvo da zašititu potraži na vrhovima brda. Tako je stanovništvo Ad Turresa našlo utočište unutar zidova prapovijesne gradine Kotor (Kod tor). U 8. stoljeću ove predjele naseljavaju Hrvati i u Vinodolu organiziraju svoju Župu koja se sastojala od slobodnih općina. U novu domovinu donose i svoju duhovnu i materijalnu kulturu, o čijim dosezima svjedoče izuzetni primjerci nakita i osobne opreme pronađeni u starohrvatskoj nekropoli Stranče-Gorica nedaleko od Crikvenice. Bavili su se zemljoradnjom, stočarstvom i ribarstvom, a od domicilnog rimskog stanovništva preuzeli su vještinu uzgoja vinove loze. I sâm latinski naziv plodne udoline, Vallis vinearia preveli su u hrvatski Vinodol.