http___livro-ensino-medio.f1cf.com.br_sociologia_hr_sociology-221.html_1.xml
1.1 2.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 19.2
At first, we discuss this issue in more theoretical to better define what it is, when how and why they develop social movements. Social movements present themselves throughout history in different ways and for different reasons but, as will be seen below, there are some common features to all of them, for example, in any social movement there is a guiding principle. What would this guiding principle? It is a project built collectively, most often seeking the solution to a problem, the transformation of a situation, or even a return to the previous situation, in which individuals understand that there was a better condition for their lives. The types of projects ranging from social movements, mainly from the position as the characteristics of the status quo Some movements linked to the struggle for land and housing may question the logic of the social system, questioning, for example, the form of ownership and distri- tion of social wealth. Other social movements, such as the feminist, the youth, the ethnic, can claim, first, changing values and social behaviors. This is what happens when feminist social movements "seek" equal treatment for women in the labor market, even without question, exactly, wage labor as a form of exploitation of labor. For a better understanding of what is being said above we can use as an example the claims of the Rural Workers Movement Landless (MST). This is the project of land reform that means the end of the latifundia and the possibility of the existence of small farms, where the less fortunate in this capitalist society could establish itself in order to create a living through subsistence farming or organized in cooperatives. It is important to note that the issue of land in Brazil has always been one of the banners of social movements, as in our agrarian structure land concentration and the existence of large estates are present from the beginning of our colonization. This is because our social formation occurred in dependence on other countries, consequently, our agricultural production as well.
1.1 2.1 4.1 6.1 7.1 8.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 19.2
Isprva smo o tom problemu u više teoretski bolje definirati što je to, kada kako zašto oni razvijaju društvene pokrete. Društveni pokreti se predstaviti kroz povijest na različite načine i iz različitih razloga, ali, kao što će se vidjeti u nastavku, postoje neke zajedničke karakteristike za sve njih, primjerice, u bilo kojem društvenom pokretu je misao vodilja. Što bi to misao vodilja? To je projekt izgrađen zajedno, najčešće traže rješenje za problem, transformacija situaciji, ili čak i povratak u prethodno stanje, u kojem ljudi shvate da postoji bolji uvjeti za život. Vrste projekata u rasponu od društvenih pokreta, uglavnom iz pozicije obilježja statusa quo Neki pokreti povezani s borbom za zemljištem i nekretninama može pitanje logiku društvenog sustava, ispitivanja, primjerice, obliku vlasništva i Distri- tion društvenog bogatstva. Ostali društveni pokreti, kao što su feministički, mladi, etnički, mogu tvrditi, prvo, promjene vrijednosti i socijalnih ponašanja. To je ono što se događa kada je feministički društveni pokreti "traže" jednak tretman za žene na tržištu rada, pa čak i bez pitanja, točno, plaćeni rad kao oblik eksploatacije rada. Za bolje razumijevanje onoga što je rekao gore možemo koristiti kao primjer tvrdnje ruralnog radnika pokret bez zemlje (MZT). Ovaj je projekt zemljišne reforme koje označava kraj latifundia i mogućnost postojanja malih poljoprivrednih gospodarstava, gdje je manje sreće u ovom kapitalističkom društvu mogla afirmirati kako bi se stvorili život kroz naturalna poljoprivreda ili organizirani u zadrugama. Važno je napomenuti da pitanje zemljišta u Brazilu je uvijek bio jedan od transparenata društvenih pokreta, kao u našem agrarne strukture zemljišta koncentracije i postojanje velikih posjeda su prisutni od početka našeg kolonizacije. To je zato što naša društvena formacija dogodila se u ovisnosti o drugim zemljama, posljedično, naša poljoprivredna proizvodnja, kao dobro.