http___metro-portal.hr_znanstvenici-s-rudjera-sudjelovali-u-otkricu-higgsova-bozona_72403_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3
If it looks like a Higgs, acts like a Higgs, and decays like a Higgs, it's probably a Higgs. That's essentially the news from the physicists at Switzerland's Large Hadron Collider (LHC) who found a new particle last summer. So far, all evidence points to the conclusion that the particle is the long-sought Higgs boson, which would explain how other particles get their mass. Still, the case isn't closed on the new particle just yet. For now, all scientists can say is that the particle, which was found by two experiments at the LHC called ATLAS and CMS, is consistent with predictions for the Higgs. "Both the CMS and ATLAS experiments presented their latest updates, and no matter the angle studied, the new boson is still perfectly compatible with being a Higgs boson," LHC physicist Pauline Gagnon wrote on the blog Quantum Diaries. The scientists are presenting their latest findings this week at the annual Rencontres de Moriond conference in Italy. [Gallery: Search for the Higgs Boson] The question on physicists' minds is not just whether the new particle is actually the Higgs boson, but if it's the same Higgs boson predicted by the Standard Model (SM), the reigning rules of particle physics, or whether anything about it hints at new physics beyond this theory — an outcome some scientists hope for, because it could point the way toward solving mysteries such as what makes up dark matter. "All in all, the story is that this is looking very much like a garden variety SM Higgs, which is discouraging for hopes of hints about how to get beyond the Standard Model," physicist Peter Woit of Columbia University wrote on his blog Not Even Wrong. "The experiments will continue working on improving their analyses of this data, but it seems unlikely that the picture will change much." One of the ways scientists look for deviations from the Standard Model in the particle's behavior is by studying how the particle decays. Because the new, exotic species is unstable, it only lasts for small fractions of a second, before giving rise to other, more mundane particles. The Standard Model makes very specific predictions about which other particles the Higgs should decay into, and how often. At the conference this week, CMS scientists announced they'd found evidence that the new particle decays not just into other bosons (such as photons, or particles of light), but into a class of particles called fermions, which include matter particles such as quarks, which make up protons, and leptons, which include electrons. The CMS experiment found evidence that the new particle can decay into two tau leptons — something that hadn't been established before. ATLAS, for its part, found a slight divergence from Standard Model predictions when it comes to the particle's rate of decay into two photons. CMS hadn't collected enough data about this type of decay to present yet. "It will be particularly interesting to see what CMS obtains in the two-photon channel in their next update," Gagnon wrote. "If any deviation gets confirmed, it will draw a lot of attention from theorists due the possible huge consequences. A significant deviation with respect to the theoretical predictions would reveal a flaw in the model and help zoom on the right solution." Follow Clara Moskowitz @ClaraMoskowitz and Google+. Follow LiveScience @livescience, Facebook or Google+. Original article on LiveScience.com.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 13.1 14.1 14.2 15.1
Znanstvenici s Ruđera sudjelovali u otkriću Higgsova bozona "Ruđerovci" u CMS-u imaju vodeću ulogu u mjerenju procesa u kojima se stvaraju parovi bozona, ističu s IRB-a Znanstvenici Instituta Ruđer Bošković (IRB) sudjelovali su u istraživanjima Europskoga centra za nuklearna istraživanja (CERN) koja su dovela do otkrivanja nove subatomske čestice s obilježjima Higgsova bozona, popularno nazvanog "Božja čestica". CERN je danas potvrdio da je takva čestica uočena, a znanstvenici koji rade na projektima CMS i ATLAS predstavili su rezultate istraživanja, kojima je potvrđeno da se nova čestica raspada na dva fotona što govori da se radi o bozonu, čija je masa 125-126 GeV i čini ga najmasovnijim bozonom, izvijestili su danas s IRB-a. Nova čestica je konzistentna s očekivanjem za Higgsov bozon, ali znanstvenici ne mogu još sa stopostotnom sigurnošću potvrditi da se doista radi o dugo očekivanoj "Božjoj čestici". U CMS istraživanjima sudjelovali su dr. Vuko Brigljević, i dr. Krešo Kadija te znanstveni novaci Senka Đurić, Srećko Morović i Jelena Luetić s IRB-a. "Ruđerovci" u CMS-u imaju vodeću ulogu u mjerenju procesa u kojima se stvaraju parovi bozona, ističu s IRB-a. Takvi procesi predstavljaju bitnu pozadinu u potrazi za Higgsovim bozonom i njihovo je precizno mjerenje važan gradivni element te potrage. Znanstveni novaci Senka Đurić i Srećko Morović trenutno završavaju doktorate na prvim mjerenjima takvih procesa, dok je dr. Vuko Brigljević voditelj CMS grupe koja je odgovorna za takva mjerenja. "Ruđerovci" su sudjelovali u raznim aspektima rada CMS eksperimenta, koji su omogućili ove rezultate. Trenutno je znanstveni novak Srećko Morović jedan od glavnih odgovornih za velik računalni sustav u kojem se odabiru i snimaju izabrani sudari, što je zadatak od ključne važnosti za uspjeh eksperimenta. Rezultati koji su danas predstavljeni na CERN-u temelje se na podacima prikupljenim u 2011. i 2012. godini, a konačni rezultati bit će objavljeni krajem srpnja. Sljedeći korak bit će odrediti točnu prirodu čestice i njezin značaj za razumijevanje svemira. Znanstvenici smatraju da bi ova čestica mogla biti ključ za razumijevanje 96 posto svemira, koje je još neotkriveno. Generalni direktor CERN-a dr. Rolf Heuer izjavio je da će otkriće dovesti do prekretnice našeg razumijevanja prirode. "Otkriće ove čestice otvara put za nove mnogo detaljnije studije koje zahtijevaju veća statistička mjerenja, a koja će otkriti nova obilježja čestica i baciti novo svjetlo na mnoge tajne svemira", rekao je Heuer. Ovo povijesno znanstveno otkriće moglo bi biti djelić koji nedostaje u Standardnom modelu (SM) elementarnih čestica - matematički najpreciznijoj teoriji gibanja sustava najmanjih djelića materije - elementarnih čestica. U zadnjih pedesetak godina, više od 30 teorijskih i eksperimentalnih fizičara nagrađeno je Nobelovom nagradom za svoja istraživanja koja su direktno vezana za SM. Teorijsku postavku o postojanju "Božje čestice" postavili su još 1964. godine fizičari Peter Higgs, Francois Englert i Robert Brout, a potraga za istom odvija se u velikom hadronskom sudaraču čestica - LHC-u, najvećem znanstvenom instrumentu na svijetu, pomoću kojeg znanstvenici rekonstruiraju uvjete koji su vladali u prvim trenucima svemira nastankom Velikog praksa, prije 13.7 milijardi godina.