http___memo2011.math.hr_index.php_option_com_content_view_article_id_10_Itemid_34_lang_hr_1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1
Croatia is a country in Central and Southeastern Europe. Its land area is 56,594 km2 and according to the 2001 census it has a population of about 4.5 million. Croatia is located between the Mediterranean, Central and Southern Europe (the Balkans). It contains four macro regions: Zagreb, Osijek, Rijeka and Split. The eastern and central parts of Croatia are lowlands, while the western part is mountainous. The highest point is Dinara at 1831 meters, located in Southern Croatia. Croatia is one of the few countries with a rich and diverse forest fund, which covers 37% of the total territory. The Croatian coast of the Adriatic Sea is 783 km long and stretches northwest -southeast. Croatia has 8 national parks (Brijuni, Kornati, Krka, Plitvice lakes, Paklenica, Mljet, Risnjak and Northern Velebit) and 11 nature parks (Kopački Rit, Papuk, Lonja field, Velebit, Učka, Medvednica, Telašćica, Žumberak–Samobor hills, Vrana lake, Biokovo and Lastovo islands). In addition to the capital Zagreb and the major cities of Split, Rijeka and Osijek, Croatia also has 123 smaller cities. Croatia has a demanding educational system and a university level in natural and technical sciences, corresponding to international standards. Universities are located in seven major cities: Dubrovnik, Osijek, Pula, Rijeka, Split, Zadar and Zagreb. The largest and oldest among them is the University of Zagreb, founded in 1669. In recent years, the Croatian universities enrolled about 80,000 students. One of the most important guardians of Croatian culture is the Parent Body of Croatia, which is a major publisher of books and journals in Croatia, operating since 1861. The Croatian Academy of Arts and Sciences promotes and organizes scientific research, publishes results of scientific research and artistic creativity, and gives suggestions and opinions for the advancement of science and arts in the areas that are of particular importance for Croatia. Croatia has produced three Nobel prize laureates (Lavoslav Ružička, Ivo Andrić, Vladimir Prelog), and Nikola Tesla was also born in Croatia. Many inventions have been attributed to Croatia, most notable of which are the fountain pen and the necktie (whose original name, "cravat", was derived from the word "Croatia"). Croatia with its sports facilities was an exemplary host to various international sporting events (1987 Universiade, 1990 European Athletics Championships, 2nd World Military Games in 1999, 2009 World Handball Championship etc.). Croatian athletes achieve remarkable results in tennis, skiing, athletics, handball, water polo and other sporting events. The official language in Croatia is Croatian, which has three dialects: Kajkavian, Chakavian and, the most widespread, Shtokavian. Croatian oldest records date from the 11th century, when the official language of all Slavic nations was Old Slavic (Church Slavic). Croatian was the only European language to have records in three different alphabets: angular Glagolitic (from the 9th century), the Western Cyrillic (12th century) and Latin (from the 14thcentury). Over time, the Latin script prevailed, but there are records in Glagolitic dating up to the 19th century. Last Updated on 10 June 2011
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1
Hrvatska je država koja pripada Srednjoj i Jugoistočnoj Europi. Njezina kopnena površina je 56.594 km2 , a broj stanovnika kod popisa iz 2001. god. je bio oko 4.5 milijuna. Hrvatska dodiruje Sredozemlje, Srednju i Južnu Europu (Balkan). Sadrži četiri makroregije: zagrebačku, osječku, riječku i splitsku. Istočni i središnji dio Hrvatske je nizinski, dok je zapadni dio brdsko-planinski. Najviši vrh je Dinara, u Južnoj Hrvatskoj, visine 1831 m. Hrvatska je jedna od rijetkih zemalja s bogatim i raznovrsnim šumskim fondom koji prekriva 37 % ukupnog teritorija. Hrvatski dio obale jadranskog mora u dužini od 783 km pruža se u smjeru sjeverozapad – jugoistok. Hrvatska ima 8 nacionalnih parkova (Brijuni, Kornati, Krka, Plitvička jezera, Paklenica, Mljet, Risnjak i Sjeverni Velebit) i 11 parkova prirode (Kopački rit, Papuk, Lonjsko polje, Velebit, Učka, Medvednica, Telašćica, Žumberak – Samoborsko gorje, Vransko jezero, Biokovo i Lastovsko otočje). Pored glavnog grada Zagreba i većih gradova Splita, Rijeke i Osijeka, Hrvatska ima još 123 manja grada. Hrvatska ima zahtjevni obrazovni sustav te sveučilišnu razinu u prirodnim i tehničkim znanostima, koja odgovara međunarodnim standardima. Sveučilišta se nalaze u sedam najvećih hrvatskih gradova: Dubrovnik, Osijek, Pula, Rijeka, Split, Zadar i Zagreb. Najveće je i najstarije među njima zagrebačko sveučilište, osnovano 1669. godine. Posljednjih godina na hrvatskim sveučilištima je upisano oko 80.000 studenata. Jedan od najvažnijih svjedoka kulture hrvatskog naroda je Matica Hrvatska koja djeluje od 1861. godine i veliki je nakladnik knjiga i časopisa u Hrvatskoj. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti (HAZU) potiče i organizira znanstveni rad, objavljuje rezultate znanstvenih istraživanja i umjetničkog stvaralaštva te daje prijedloge i mišljenja za unapređivanje znanosti i umjetnosti na područjima koja su od osobite važnosti za Republiku Hrvatsku. U Hrvatskoj su djelovala tri dobitnika Nobelove nagrade (Lavoslav Ružička, Ivo Andrić, Vladimir Prelog), a Nikola Tesla je također rođen u Hrvatskoj. Od mnogih izuma koji pripadaju hrvatskom nasljeđu ističemo penkalu i kravatu. Hrvatska je sa svojim sportskim kapacitetima bila uzoran domaćin međunarodnim sportskim priredbama (Univerzijada 1987., Europsko atletsko prvenstvo 1990., 2. svjetske vojne igre 1999., Svjetsko rukometno prvenstvo 2009. itd.) Hrvatska postiže izvanredne rezultate u tenisu, skijanju, atletici, rukometu, vaterpolu i nekim drugim sportskim disciplinama. Službeni jezik u Republici Hrvatskoj je hrvatski jezik, koji ima tri narječja: kajkavsko, čakavsko i, najrasprostranjenije, štokavsko. Najstariji hrvatski zapisi potječu iz 11. stoljeća, kada je službeni jezik svih Slavena bio staroslavenski (starocrkvenoslavenski) jezik. Hrvatski je jedini među europskim jezicima zapisivan trima različitim pismima: uglatom glagoljicom (od 9. stoljeća), zapadnom ćirilicom (od 12. stoljeća) i latinicom (od 14. stoljeća). S vremenom je najvažnije pismo postalo latinica, no još u 19. stoljeću nalazimo zapise pisane glagoljicom. Ažurirano: 10. lipnja 2011.