http___mgz.hr_hr_izlozbe_Vrijeme_20giganata__20planska_20industrijalizacija_20i_20naslije_C4_91e_201947._20_E2_80_93_201952._1547.html_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 14.1 15.1
The Giants Era: planned industrialisation and heritage 1947 – 1952 Exhibition concept: Goran Arčabić Exhibition and poster design: Oaza (Nina Bačun, Roberta Bratović, Maša Poljanec) Exhibition The Giants Era is the backbone of the third and final stage of the research project Zagreb Industrial Heritage: History, State of Affairs, Outlook. The project aims to contribute to public awareness of the importance of industrial heritage. The exhibition continues a series of a study exhibitions which started in 2010: Modernization on the Edge of Empire: Zagreb Industrial Heritage from 1862 to 1918 (2010) The industrial centre of the state: Zagreb industrial heritage, 1918–1945 (2012) The exhibition draws attention to the neglected architectural heritage from the socialist period, which faces a deficient implementation of the protection system, lack of conversion plans and investments and the conflicted emotions in post-socialist society. Repulsion and discomfort, motivated by political and moral reasons, face a kind of nostalgia for the lost symbols of the working man’s prosperity. The exhibition focuses on the time of implementation of the Five Year Development Plan of National Economy in Socialist Yugoslavia, between 1947 and 1952. Construction of the state-owned enterprises of heavy industry and electrical industry (“giants”) then represented the ideological base of economic and social development. The exhibition analyses and presents industrial facilities as documents of time in which critical, often dramatic episodes of national and world history were reflected. Four factories of federal significance – Jedinstvo, Rade Končar, Prvomajska and the Steam Boilers Factory (TPK) – were used in the examining the impact of politics on the process of industrialization in the formative period of Socialism. Four case studies are comparable to the study of the process and consequences of instant industrialization in the second half of the 1940s and early 1950s in the former Yugoslav federation. The quest for “socialist” expression in architecture clashed with the requirements for rapid and economical construction, whereas the realisation of projects was burdened with technical limitations. Lack of machinery, equipment, tools and skilled workers at construction sites as well as a poor coordination of the distribution of building materials and frequent changes to project plans forced architects and civil engineers to improvise and innovate. Today this can be “read” as the specifics of the industrial architecture of the second half of the 1940s and early 1950s. Despite the difficulties, industrial giants built during the first five-year plan (“petoljetka”) in the coming decades grew into drivers of the local, national and federal economy, thus becoming a contributor to an economic and political power of Zagreb in socialist Yugoslavia. Decentralization and model of workers' self-management, introduced in 1950, did not abolish the state control; however, the greater autonomy in decision-making in socialist economic enterprises was enabled. The results were an increase in quality, diversification of production and a better response to market needs. The relative liberalization and retreat from the policy of high government investments in the development of heavy industry accelerated economic growth and contributed the creation of a consumer society in Yugoslavia in the late 1950s. Goran Arčabić Pictures from the exhibition photo Miljenko Gregl, ZCM
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 10.2 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 28.2 29.1 29.2 29.3 30.1 30.2 31.1 31.2 31.3 32.1 32.2 32.3 33.1 33.2 33.3 34.1 34.2 34.3
Vrijeme giganata: planska industrijalizacija i naslijeđe 1947. Koncepcija izložbe: Goran Arčabić Oblikovanje izložbe i plakata: Oaza (Nina Bačun, Roberta Bratović, Maša Poljanec) Studijska izložba Vrijeme giganata središnja je aktivnost treće etape projekta Muzeja grada Zagreba Zagrebačka industrijska baština: povijest, stanje, perspektive. Problemski i kronološki nadovezuje se na prethodne izložbe: Modernizacija na periferiji Carstva: 1862. (realizirana 2010. godine) Industrijski centar države: 1918. (realizirana 2012. godine) Izložba nastoji doprinijeti javnom osvješćivanju industrijskog naslijeđa. Pored problema manjkave provedbe sustava zaštite te nedostatka planova prenamjene i investicija, naslijeđe iz socijalističkog perioda suočava se i s ambivalentnim emocijama prisutnim u postsocijalističkim društvima. Odbojnost i nelagoda motivirani političkim razlozima (poveznice s periodom komunizma, sovjetskom dominacijom ili kompleksnim problemima jugoslavenske federacije) pritom susreću svojevrsnu nostalgiju. Izložba je vremenski usmjerena na vrijeme provedbe Petogodišnjeg plana razvitka narodne privrede u Jugoslaviji (između 1947. i 1952.). Izgradnja državnih poduzeća (giganata) teške industrije i elektroindustrije tada je predstavljala ideološku bazu privrednog i društvenog razvoja. Četiri industrijska sklopa u Zagrebu – Jedinstvo, Rade Končar, Prvomajska i Tvornica parnih kotlova – poslužila su kao studije slučaja za propitivanje utjecaja politike na proces industrijalizacije. Industrijski sklopovi promatrani su kao dokumenti vremena na kojima se odražavaju presudne i često dramatične epizode nacionalne i svjetske povijesti. Traganja za „socijalističkim“ izrazom u arhitekturi sudarala su se sa zahtjevima za brzom i ekonomičnom gradnjom, a realizacija projekata bila je opterećena tehničkim ograničenjima. Manjak strojeva, opreme, alata i kvalificiranih radnika na gradilištima, loša koordinacija raspodjele građevinskog materijala te učestale izmjene projektnih planova prisiljavali su arhitekte i građevinske inženjere na improvizacije i inovacije. Danas ih je moguće „čitati“ kao specifičnosti industrijske arhitekture druge polovine 1940-ih i početka 1950-ih godina. Unatoč problemima, tijekom prve „petoljetke“ u Zagrebu je položen temelj industrijskim sklopovima koji su u nadolazećim desetljećima prerastali u nositelje razvitka lokalne zajednice, republičke i savezne privrede. Veća autonomija odlučivanja u privrednim poduzećima od početka 1950-ih godina rezultirala je porastom kvalitete i diversifikacijom proizvodnje te boljim odgovorom na potrebe tržišta. Relativna liberalizacija i otklon od politike visokih investicija države u izgradnju teške industrije ubrzali su gospodarski rast i potpomogli stvaranje potrošačkog društva potkraj 1950-ih godina. Industrijski giganti postali su ujedno važnim čimbenikom ekonomske i političke snage Zagreba u socijalističkoj Jugoslaviji. Goran Arčabić, voditelj projekta Zagrebačka industrijska baština: povijest, stanje, perspektive Zgrada uprave i glavna hala tvornice Jedinstvo, Zagreb, 1954., MGZ Dio sklopa tvornice Prvomajska, Zagreb, 1954., MGZ Interijer tvornice Prvomajska, Zagreb, 1954., MGZ Detalj iz procesa montaže štednjaka u tvornici Goran, Zagreb, 1954., MGZ Detalj iz proizvodnje radioprijemnika Radioindustrije Zagreb (RIZ), Zagreb, 1954., MGZ Detalj iz proizvodnje transformatora u tvornici Rade Končar, Zagreb, 1954., MGZ Sklop tvornice Rade Končar, Zagreb, 1954., MGZ Detalj iz odjela namatanja žice tvornice ELKA, Zagreb, 1954., MGZ Detalj iz proizvodnje automatskih telefonskih centrala u tvornici Nikola Tesla, Zagreb, 1954., MGZ Izgradnja tvornice Rade Končar, Zagreb, 1945./1946., MGZ Interijer tvornice Rade Končar, Zagreb, 1958., MGZ Slike s izložbe foto Miljenko Gregl, MGZ Vezani članci Izložbe. // Jutarnji list, 20. prosinca 2016., str. 30. Zajović, Milena. Pogled u srce ugušenih giganata. // Večernji list, 21. prosinca 2016., str. 35. Moćnici ne razumiju važnost čuvanja industrijske baštine. // Jutarnji list, 27. prosinca 2016., str. 28. Hohnjec, Antonia. Vrijeme giganta. // EGE : energetika, gospodarstvo, ekologija, etika 25, 1(2017), str. 114-117. Sandić, Srđan. Vrijeme giganata. // Prosvjeta : novine za kulturu 62, 135(2016), str. 27-29. Šikić, Ines. Kako smo kalili čelik. // 24 sata Express, br. 340, 5. siječnja 2017., str. 54-59. Borić, Tamara. Kako su industrijski giganti spasili privredu Jugoslavije. // Nacional, br. 981, 7. veljače 2017., str. 58-61.