http___makarskaonline.com_hr_makarska__1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 9.7 9.8 9.9
The town of Makarska is a middle-Dalmatian tourist town with about 13,500 inhabitants. During the summer tourist season up to 150,000 guests mostly from Western and Eastern Europe visit the town of Makarska. Makarska is the center of the micro-region, Makarska Riviera, owing to its geographical position, cultural and historical importance. It is situated in a naturally protected harbour closed by the Osejava cape from the south-east and St. Peter's peninsula from the north-west. The town is amphitheatrically spreading towards the slopes of the Biokovo mountain (1762 m) which protects Makarska from the harsh continental climate and is responsible for its rich Mediterranean vegetation, mild winters, long, warm summers cooled by a refreshing breeze called. Summer temperatures can be up to 35 C, with average 30-32 C. History Because of its unique position the city of Makarska was inhabited 8000 years ago, which is confirmed by findings from the cave Bubnjevača in Veliko Brdo Ancient period is confirmed by the numerous findings traced on the Square of Friar Andrija Kacic Miosic, next to the Franciscan monastery, on the Glavica and on the Peninsula of Saint Peter. The first mention of the ancient settlement Inariona as a station on the coastal road Salon-Narona made tabula Peutigeriana in the first half of the 4th century. The acts of Salonitan Parliament since 4 May 533rd says Mucurum was as a place where the diocese was established. Under its present name Makarska was mentioned for the first time in 1502. During the Turkish occupation, Makarska became a part of their province Primorje and was fortified with three towers. Makarska became a part of Venetian republic in 1684. Under the hundred-year rule of theVenetian lion, the foundations of the future city were built. In the following hundred years, during the French and Austrian rule, the city experienced increased cultural and economic development. However, the greatest impact to the outer appearance of Makarska and the life of local people was created by Venetians. A part of the rich cultural heritage and art is kept in the city museum and the gallery of Antun Gojak. The Franciscan monastery of St. Mary is more than 5 centuries old. It is a monument and includes Malacological museum, which is one of the most famous worldwide.
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 14.1 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 15.6 15.7 15.8 15.9 15.10 15.11 16.1 16.2 16.3 16.4
Makarska Makarska je od davnine središte Makarskog primorja upravno, političko, gospodarsko, kulturno i prosvjetno, a od sredine XX. st. i turističko. Danas je to grad s više od 15 tisuća stanovnika kojemu pripadaju i slikovita naselja pod Biokovom, Veliko Brdo, Puharići, Kotišina i Makar od kojega je nastalo ime Makarska. Makarska je jedno od najpoznatijih turističkih odredišta hrvatskog priobalja, privlačno zbog svojih i prirodnih i klimatskih karakteristika, raznolike turističke ponude i gostoljubivih domaćina. Pješčana i šljunčana plaža, duga je skoro 2 km i po njoj je bila, a i danas je prepoznatljiva. Uza šetnice obrubljene borovima nalaze se različiti turistički sadržaji, udobni hoteli, ugostiteljski objekti s gastronomskim specijalitetima, te obilje zabave za djecu i odrasle. Makarska se nalazi u podnožju planinskog masiva Biokova (1762 m), koji štiti od prodora kontinentalne klime te ima bujnu mediteransku vegetaciju, blagu zimu, duga i topla ljeta s osvježavajućim maestralom. Sunce je obasjava više od 2750 sati godišnje s temperaturom zraka višom od 20°C od lipnja do rujna, a prozirno more od lipnja do listopada ima temperaturu iznad 20°C. Grad Makarska razvio se oko prirodne luke koju štite slikoviti poluotok Sveti Petar i rt Osejava i najveća je i jedina takva luka između ušća Cetine i Neretve. Siguran je zaklon i pribježište za lošeg vremena, nekad pomorcima, gusarima i trgovcima, a danas turističkim jahtama, jedriličarima i izletničkim brodovima. To je pridonijelo da je postala važna trgovačka luka, osobito za vrijeme turske i mletačke okupacije. Danas iz luke vozi trajekt više puta dnevno za Sumartin na Braču. Za ljetnih večeri luka je puna jahti i turističkih izletničkih brodova, a Kačićev trg u središtu grada pun je mladosti koja uživa u zabavnim i kulturnim priredbama. Što dublje u noć makarska je riva sve življa, a kafići, restorani i disco-barovi sve puniji. Povijest grada najbolje se može upoznati u Franjevačkom samostanu, koji je proslavio 500 godina postojanja. U svojim prostorima čuva pinakoteku, knjižnicu, jedinstveni Malakološki muzej i Institut Planina i more. Na Kačićevu trgu je crkva Sv. Marka , a s njezine su sjeverne strane u staroj školi galerija Gojak, gradska knjižnica, glazbena škola i Radio Makarska rivijera. Na obali je Gradski muzej i crkva Sv. Filipa. U parku Sv. Petra nalazi se obnovljena crkva Sv. Petra a odatle se pruža i prekrasan pogled na grad, veličanstveno Biokovo i pučinu. Leži na 43° 17' 38'' geografske širine i na 17° 1' 20'' istočne dužine, skoro u sredini sjeverozapadne polovice Makarskog primorja. Povijest Prvi spomen antičkog naselja Inariona, kao stanice na obalnoj cesti Salona-Narona, donosi tabula Peutigeriana u prvoj polovici 4. stoljeća. U aktima salonitanskog sabora od 4. svibnja 533. godine navodi se Mucurum kao mjesto u kojem je utemeljena biskupija. U Ravenatovom itineraru iz 7. stoljeća naselje se spominje i kao Aronia id est Mucru. Tijekom srednjeg vijeka županija Mokro je u sastavu Neretvanske kneževine i postaje respektabilna pomorska sila. Mletački dužd Petar Kandijan, došavši pod Mucules 18. rujna 887. godine poražen je u velikoj pomorskoj bitci. U narednim stoljećima, u borbama za vlast, smjenjivali su se bribirski knezovi, bosansko-hercegovački vladari, ugarsko-hrvatski kraljevi i Venecija. Pod današnjim imenom Makarska se prvi put spominje 1502. godine. U doba turske vladavine Makarska je bila središte nahije Primorje, uvrđena s tri kule. Makarska je pripojena Mletačkoj republici 1684. godine. Pod stogodišnjom vladavinom mletačkog lava nastajali su temelji budućeg grada. Narednih stotinjak godina, za vrijeme francuske i austrijske vladavine, grad doživljava svoj kulturni i gospodarski uspon. Od prapovijesnih ilirskih tragova, rimskih ladanjskih vila rustica, srednjovjekovne gusarske moći županije Mokro u neretvanskoj kneževini, turskih zidina i venecijanskog baroknog gradića, preko autrougarskog mondenog ljetovališta, sve do danas, makarska priča neraskidiva je od njenog zadivljujućeg prirodnog okoliša. Povijesna priča grada ispričana je kroz glasoviti Franjevački samostan, aktedralnu crkvu sv. Marka, crkve sv. Filipa i Jakova, svetište Vepric, Kačićev trg, muzeje i galarije, preko kamneih uličica, trgova, plaža, kroz šumarke i planinske visove.