http___medikor.hr_wp_kopb-kronicna-opstruktivna-plucna-bolest__1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 8.6 8.7 9.1 9.2
COPD COPD, or chronic obstructive pulmonary disease, is a chronic lung disease that causes limited air flow to the lungs, resulting in trouble breathing. Read on to learn more about the causes, symptoms, and treatment methodologies for COPD. What Are the Signs of COPD? People with COPD usually don't experience symptoms until the lungs are already seriously damaged. The earliest sign is usually chronic bronchitis with a daily cough that does not resolve. Other symptoms include shortness of breath (especially during exertion), wheezing, chest tightness, excess mucus, blue lips or fingernails, frequent respiratory infections, and fatigue. Because COPD typically occurs after years of smoking, most people first show signs of lung disease after age 40. Who Is at Risk for Developing COPD? The main cause of COPD is smoking. About 25 percent of people who smoke cigarettes develop chronic lung disease, a category that includes emphysema and chronic bronchitis. People with asthma who also smoke are especially susceptible. Besides cigarette smoke, COPD can also be triggered by air pollution or workplace exposure to dust, smoke or fumes. Exposure to second-hand smoke is also a risk factor for COPD. In rare cases, chronic lung disease can also be caused by a genetic disorder. How Is COPD Treated? Because this illness is chronic, treatment focuses on managing pain and other symptoms. The most important step if you are diagnosed with COPD is to quit smoking, to help slow the progression of the disease. Your doctor will also prescribe medication to help you breathe, such as a bronchodilator, inhaled steroid or oral steroid. Antibiotics are used to help combat the chronic infections that result from COPD. For those in the later stages of the disease, oxygen therapy and/or pulmonary rehabilitation may be required. For those whose symptoms are not helped with medication and other treatments, surgery is sometimes used to remove damaged portions of the lungs. Certain people with COPD may be candidates for a lung transplant. If you have COPD, see your doctor regularly and follow his or her instructions to help manage symptoms and avoid complications. While there is no cure for COPD, it is possible to live a healthy life with the disease.
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 8.4 9.1 10.1 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 14.1 15.1 16.1
KOPB (kronična opstruktivna plućna bolest) je među glavnim uzrocima pobola i smrtnosti u svijetu – u zadnjih 30 g. stopa smrtnosti od KOPB se udvostručila. Svjetski dan kronične opstruktivne plućne bolesti obilježava se u studenom u cilju povećanja svijesti o KOPB-u. KOPB karakterizira smanjenje protoka zraka kroz dišne putove (opstrukcija) koje nije potpuno reverzibilno. Ovo smanjenje protoka zraka obično je progresivno i povezano je s neprimjerenim upalnim odgovorom pluća na štetne čestice ili plinove. Kod bolesnika sa KOPB obično razlikujemo kronični bronhitis ili emfizem. Tijek KOPB-a sastoji se od faza stabilne bolesti i faza akutnog pogoršanja – egzacerbacija. Pušenje je glavni uzrok KOPB-a, više od 80% bolesnika sa KOPB-om su pušači. Otrovi iz cigaretnog dima dovode do oslabljene obrane pluća od infekcija, do suženja dišnih puteva, te oštećenja alveola. Upala u KOPB-u nastaje kao posljedica izlaganja cigaretnom dimu. Dugotrajno i kontinuirano izlaganje cigaretnom dimu dovodi do trajne upale koja posljedično dovodi do gore navedenih poremećaja u plućima i dišnim putovima. Pasivna izloženost duhanskom dimu također doprinosi pojavi respiratornih simptoma i KOPB-a. Međutim, poznato je da svi pušači ne oboljevaju od duhanskog dima, odnosno postoje i drugi uzroci nastanka KOPB-a. Od stečenih čimbenika, najčešći su profesionalna izloženost štetnim plinovima i prašini te zagađenje okoliša. Nasljedni čimbenik rizika je nedostatak enzima alfa1 antitripsina. Glavni simptomi KOPB-a su kratkoća daha tijekom fizičke aktivnosti, svakodnevni kašalj, iskašljavanje te sviranje u prsima. Bolesnici koji puše u srednjoj i starijoj dobi razvijaju kašalj koji se u početku javlja samo ujutro, praćen obilnim iskašljavanjem tzv. “pušački kašalj”. S vremenom, kako bolest napreduje, javlja se tijekom cijelog dana, a zatim i noći. Iskašljavanje je u početku gotovo neprimjetno, jer se javlja samo ujutro. Iskašljaj je sluzav, a tijekom pogoršanja bolesti postaje gnojan. Otežano disanje u početku zapaža se tek pri većem naporu, a pojačava se kod pogoršanja bolesti, tzv. egzacerbacije (najčešće uzrokovanih bakterijskom ili virusnom infekcijom). Tada je zaduha obično popraćena kašljem, sviranjem u prsima a ponekad i vrućicom. Kako bolest napreduje razdoblja između pogoršanja postaju kraća, a u uznapredovaloj fazi, bolesnicima je potrebna stalna njega i okisigenoterapija kako bi mogli disati. Liječenje stabilnoga KOPB-a može poboljšati plućnu funkciju i kakvoću života ovih bolesnika, smanjuje hospitalizacije i povećava preživljenje bolesnika. Treba napomenuti da režim liječenja treba biti specifičan i prilagođen svakom pojedincu. Liječenje KOPB-a ovisi o tome radi li se o stabilnoj bolesti ili akutnoj egzacerbaciji. Učestale egzacerbacije negativan su pretkazatelj napredovanja bolesti, zato je potrebno usmjeriti pozornost na prevenciju. Nefarmakološke mjere uključuju: 1. prestanak pušenja, 2. smanjenje ostalih čimbenika rizika, 3. cijepljenje (influenca, pneumokok), 4. terapiju ja kisikom i 5. plućnu rehabilitaciju. Kirurško liječenje KOPB-a primjenjuje se u bolesnika s uznapredovalom bolešću, a podrazumijeva redukciju volumena pluća ili transplantaciju pluća. Većina lijekova koji se primjenjuju usmjereni su na potencijalno reverzibilne promjene koje u ovih bolesnika uzrokuju ograničenje protoka zraka i dovode do opstrukcije: • kontrakcija glatkih mišića • edem sluznice • upala dišnih puteva • pojačano stvaranje sluzi. Ograničenje protoka zraka (FEV1) samo je jedan pokazatelj težine bolesti pa se stupanj bronhoopstrukcije korigira prema simptomima i učestalosti egzacerbacija. Prema najnovijoj klasifikaciji postoje četiri kategorije bolesti (A – D) s preporučenim protokolom liječenja za svaku kategoriju što dopušta individualan pristup. Inhalatorna terapija najefikasniji je način isporuke lijeka za liječenje KOPB-a. Odabir lijeka prvi je korak u odabiru inhalatorne terapije na što se nadovezuje odabir tipa inhalera i edukacija bolesnika. Pri inhalatornoj terapiji isporuka lijeka u pluća ovisi o uređaju i tehnici uzimanja. Inhaler suhoga praha (DPI ) pokazao se praktičnijim i pogodnijim za odlaganje lijeka u pluća pri KOPB-u bolesnika, u usporedbi s inhalerom aerosola (MDI). u bolesnika s teškom opstrukcijom dišnih puteva zbog nemogućnosti postizanja inspiratorne brzine prilikom inhalacije postoji problem. Nebulizeri se preporučuju u bolesnika s hiperinflacijom plućnoga parenhima i slabijim inspiratornim protokom zraka. Sadašnje dokazi o upotrebi inhalatora/nebulizatora za terapiju održavanja u bolesnika s umjerenim do teškim KOPB-om, uključuje njihovu primjenu tijekom egzacerbacija. Poznato je da velik broj bolesnika neispravno primjenjuje inhalere i inhalatore/nebulizere, unatoč detaljnim pismenim uputama; stoga je nužna edukacija bolesnika pri uvođenju ili mijenjanju inhalatornih lijekova te povremena kontrola inhalatorne tehnike. Medikor je za vas odabrao inhalator vrhunske tehnologije i učinkovitosti – OMRON CompAir inhaltor.