http___metro-portal.hr_malala-djevojka-koja-se-ne-boji-talibana_80983_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 8.1
Blog: General This month, we celebrated International Children’s Day. Children bring joy and fulfillment to lives all over the world, regardless of class, gender, race or ethnicity. Few, though, are as young and fearless as Malala Yousafzai. Her courage to stand up for education and freedom threatened the Taliban rule. After surviving an attempted assassination on her life, Malala has become the face of girls’ education, a beacon of hope and a force against violence. Malala was born on July 15, 1997 to a Muslim family in Pakistan’s Swat Valley. Malala’s father, Ziauddin, owns and operates Khushal Public Schools, and he provided impetus for his daughter to become a social justice and education activist at an early age. Speaking to the local press demonstrated Malala’s fight for education throughout the region. When she was eleven, Malala began blogging under a pseudonym for BBC Urdu, a news outlet. Her stories chronicled life under the Taliban rule, her views on education and her fight for basic rights in Swat Valley. At the time, in 2009, Taliban militants were invading the Swat Valley, destroying schools, banning music, television, girls’ education and other fundamental rights. On October 9, 2012, while on the school bus home, Malala was shot in the head and neck by Taliban gunmen. One stated, “Which one of you is Malala? Speak up, otherwise I will shoot you all.” Two of Malala’s girl friends were also wounded in the shooting. Malala remained in critical condition for the first couple of days and was eventually flown to the United Kingdom for further treatment. In January 2013, she was released from the hospital for rehabilitation at home. Before she was attacked, Malala planned to create an organization with friends to provide education to girls. Instead, a cohort of global groups established the Malala Fund to realize Malala’s vision. The first grant will fund the schooling of forty Pakistani girls, in addition to providing the child’s family a monthly stipend. In March, the 15-year-old returned to school in England. Her autobiography, “I am Malala,” will be published in the fall. Her memoir will increase awareness about the 66 million children in the world who cannot receive an education. 32 million of those are girls. Do you know a woman who has overcome great obstacles to receive an education? Tell us about her. See other posts in this series
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 5.8 5.9 5.10 6.1 6.2 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 12.1 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 13.6
Malala, djevojka koja se ne boji talibana Prije godinu dana talibani su pucali na pakistansku učenicu Malalu Yousafzai koja se zalaže za obrazovanje djevojčica Naslov je jednostavan: "Ja sam Malala". Podnaslov: "Djevojka koju su talibani htjeli ubiti, jer se bori za pravo na obrazovanje". Na omotnici je portret ove tinejdžerice s crvenom maramom na glavi. I ozbiljnim pogledom. Ovoga tjedna je objavljena biografija danas 16-godišnje Malale Yousafzai, točno godinu dana nakon što su ju u njezinoj domovini Pakistanu napali talibani i teško ozlijedili. Ne želi osvetu Toga 9. listopada 2012. Malala se s kolegicama vraćala iz škole. U svom zavičaju, dolini Swat, ona je poznata osoba. I talibanima trn u oku. Jer, kćer jednog učitelja javno se zalaže za to da - unatoč talibanskoj zabrani - i djevojčice smiju ići u školu. O tomu je pisala i na jednom blogu na BBC-u. Toga utorka, 9. listopada 2012. talibani su upali u školski autobus, pitali: "Tko je Malala?" i pucali u nju. Malala je pogođena u glavu, izgledalo je da neće preživjeti. Nakon hitne operacije u Pakistanu prebačena je u Veliku Britaniju gdje se tijekom više mjeseci polako vraća u život. Tamo živi do danas skupa s ocem i dva brata. "Hvala Bogu, nisam mrtva." To joj je bila prva misao kad se tjedan dana nakon atentata u jednoj bolnici u Birminghamu probudila iz kome, piše Malala u svojoj knjizi i nastavlja: "Nisam imala nikakvih zlih misli kad sam mislila o muškarcu koji je na mene pucao. Nisam željela osvetu." Malalin život je odjednom postao potpuno javan, svjetski mediji akribično prate njezino liječenje. Ona je preko noći postala ikona, simbol borbe protiv tlačenja djevojaka i žena. I brzo postaje jasno da talibani nisu ostvarili svoj cilj da je ušutkaju. Ona se i dalje neustrašivo javlja i to s puno veće pozornice. Svoj glavni zahtjev jasno iznosi i u svojoj biografiji: "Želim da svatko zna: ne želim da se meni pomaže. Želim samo da se pomaže stvar za koju se zalažem: mir i obrazovanje." Oprečne reakcije u domovini Za svoj odlučni angažman pakistanska djevojka na Zapadu dobiva brojne pohvale i nagrade. Među ostalim, međunarodnu Dječju mirovnu nagradu, a Amnesty International ju imenuje "Veleposlanicom savjesti". Na svoj 16. rođendan u srpnju 2013. ona govori na Skupštini mladeži UN-a u New Yorku, čitava dvorana ustaje i tako joj odaje poštovanje. Prima ju i britanska kraljica. Nominirana je i za ovogodišnju Nobelovu nagradu za mir, a mediji ju smatraju jednom od glavnih kandidatkinja. (Hoće li ju dobiti bit će objavljeno u petak, 11.10.) "Ako dobije tu nagradu bit će to kao da smo ju svi mi dobili", kaže učenica šestog razreda Gul Panrha iz doline Swat. Slično misli i Fazal Khaliq, učitelj na bivšoj Malalinoj školi. On je vrlo ponosan na svoju bivšu učenicu. "Time što je doživjela učinila je dobro svojoj domovini. Ranije se dolinu Swat povezivalo s terorizmom", kaže učitelj u razgovoru za DW. Malali treba zahvaliti što ljudi u cijelom svijetu sad znaju da u dolini Swat žive miroljubivi i ljudi željni znanja, kaže on. Ali, Malala ima u Pakistanu i protivnika. "Nakon atentata i njezinog odlaska iz zemlje, a osobito nakon njezinoga govora pred Ujedinjenim narodima, ovdje je protiv nje vođena stvarno odvratna kampanja", priča Britta Petersen u razgovoru za Deutsche Welle. Ona je voditeljica Zaklade Heinricha Bölla u Islamabadu i prati kako su različite reakcije u Pakistanu na Malalin angažman. Ta je tema jako nabijena emocijama. "Malalinom ocu se predbacuje da instrumentalizira svoju kćer. Njega se pogrdno naziva svodnikom, a nju 'prostitutkom Zapada'", kaže Britta Petersen. Veliki planovi za budućnost ili utopija? Povodom izlaska njezine knjige Malala Yousafzai je dala intervju za BBC. U njemu poziva na dijalog s talibanima. To je "najbolji put za rješavanje problema i protiv rata". Osim toga izrazila je želju da se što je prije moguće vrati u Pakistan i u svojoj domovini politički aktivira. Britta Petersen tu namjeru ne smatra realnom. "Trenutno izgleda da Malala živi u Velikoj Britaniji i zbog toga što je za nju ovdje u biti previše opasno." Izgledi da Malala ostvari svoj san i utječe na budućnost Pakistana po mišljenju Britte Petersen su "prilično slabi".