http___livro-ensino-medio.f1cf.com.br_filosofia_hr_philosophy-61.html_1.xml
2.1 4.1 5.1 6.1 8.1 9.1 10.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 18.1 19.1 20.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1
According to Franklin Leopoldo e Silva (1985), the main problems that the theory of knowledge should investigate are: the primary sources of all knowledge; the processes that cause the data to turn into judgments or statements about something; the appropriate way to describe the thinking activity of the subject against the object of knowledge; The scope of what can be known according to the rules of seeing ity. The Sources of Knowledge One of the themes treated in the theory of knowledge - and fits in the problem of the sources of knowledge - is the relationship between feeling, belief and knowledge. Professor Newton Carneiro da Costa, an expert in logic and theory of scientific knowledge, argues, for example, that all knowledge is belief, but not all belief is knowledge. Da Costa explains: Mr. X may believe (believe) that there is life on Neptune and be a fact that life on such a planet acts, including analogous to Earth. However, still there is no knowledge in the strict sense, unless X has justification for his belief. What is happening here is that there may be a coincidence between belief and reality of Mr. X's objective existence of life on Neptune. But Mr. X did not know under what conditions there is life there, what procedures were used to observe it, etc.. Da Costa says that, at least in science - but we defended also in the theory of knowledge - to have knowledge one must have a justified belief. This means that if the topic is in the area of pure mathematics, you need to demonstrate that point that claims to know if it is a case of physical or economic, will have to show knowledge of the laws governing such areas, have access to critical tests, etc.. What has been said above leads us to see that a person has basically three levels of consciousness, each corresponding to a perspective that shapes their worldview. These three levels are: feeling, belief and knowledge. The feeling is the level at which our contact with the world is purely physical or emotional. Belief, on the other hand, is a mental state, a representation of a given state of affairs. According to Moser (2004), the belief provides the individual a kind of scheme in the world. In this sense, it maintains an important link with the knowledge, as we shall see. Finally, knowledge itself is the ability to justify and validate our judgments about things.
2.1 4.1 5.1 6.1 8.1 9.1 10.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 18.1 19.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1
Prema Franklin Leopoldo e Silva (1985), glavni su problemi koji spoznajna teorija treba istražiti su: primarni izvori sve znanje; procesi koji uzrokuju podaci pretvoriti u presudama ili izjava o nečemu; odgovarajući način opisati djelatnost razmišljanja o temi protiv objekt znanja; opseg onoga što može biti poznat u skladu s pravilima gledajući nost. izvori znanja Jedna od tema obrađenih u teorije znanja - te se uklapa u problemu izvora znanja - je odnos između osjećaja, vjerovanja i znanja. Profesor Newton Carneiro da Costa, stručnjak u logici i teoriji znanstvene spoznaje, tvrdi, primjerice, da je svo znanje je vjera, ali ne i sve je uvjerenje znanje. Da Costa objašnjava: X može vjerovati (vjerujem) da postoji život na Neptunu i biti činjenica da je život na planetu takvih djela, uključujući analogan Zemlji. Međutim, još uvijek nema znanja u užem smislu, osim ako X ima opravdanje za svoje vjerovanje. Što se ovdje događa je da postoji svibanj biti slučajnost između vjere i stvarnosti gospodina X-objektivnog postojanja života na Neptunu. Ali Gospodin X nije znao pod kojim uvjetima postoji život tamo, što su postupci iskorišteni da ga promatrati, itd.. Da Costa kaže da, barem u znanosti - ali mi također branio u teorije znanja - da imaju znanje mora imati opravdanu vjeru. To znači da ako je tema u području čiste matematike, morate pokazati da točku koja tvrdi da znam je li to slučaj fizičkog ili ekonomskog, morati pokazati znanje o zakonima koji reguliraju takva područja, imati pristup kritičnim testova, itd.. Što je bilo rečeno iznad nas navodi da se vidi da osoba ima u osnovi tri razine svijesti, svaka odgovara perspektive koja oblikuje svoj svjetonazor. Te tri razine su: osjećaj, vjera i znanje. Osjećaj je razina na kojoj naš kontakt sa svijetom je čisto fizički i emocionalno. Vjerovanje, s druge strane, je mentalno stanje, zastupljenost određenog stanja. Prema Moser (2004), uvjerenje daje pojedincu kakve sheme u svijetu. U tom smislu, on održava važnu vezu sa znanjem, kao što ćemo vidjeti. Konačno, samo znanje je sposobnost da se opravda i provjeriti naše sudove o stvarima.