http___limescroatia.eu_dunavski-limes-u-hrvatskoj__1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 7.3
To properly study the Limes in modern-day Croatia, which used to be called the Pannonian coast (ripa Pannonica) during Roman times, we need to explore the 135 km long area on the right Danube bank between Batina and Ilok (map 2). The starting point in this survey of the Danube region is Roman maps, mainly Tabula Peutingeriana, Itinerarium Antonini Augusti et Hierosolymitanum, Ptolomeus Geographus, Geographus Ravennas and Notitia dignitatum which mark some of the Roman places in Croatia. First scientific papers on the Croatian Limes area were itineraries (L. F. Marsigli, M. P. Katančić), written in German and Latin. In the 1960’s, the Limes in Croatia was documented through multiple one-day field walks to individual sites. City museum employees checked the condition of sites and collected archaelogical material which gave insight into the outline, relevance and the role of the Limes sites in question. It was noted that a series of forts in Baranja could be observed at 4-6 km distance, while that distance was longer in Slavonia and Srijem, about 10 km. Few Roman remains were documented because the first forts were probably made of wood and earth, so they were harder to locate. Another reason is the erosive effect of the Danube, combined with the fact that many urban centres were developed on the remains of the Limes sites in the Middle Ages. Sites along the Danube Limes in Croatia have been partially researched; some were damaged by deep ploughing, robbery, urbanization, gas line infrastructure, etc. During the Second World War, the sites in Baranja were explored by archaeologists from Hungary, while some documentation and materials in Srijem were irreversibly destroyed in the Croatian War of Independence in 1990’s. Currently, there is not a single Limes site that is adequately presented and can be visited in Croatia. Systematic research along the Limes can be attributed to the exploration of Zmajevac (Mocsolás), Ilok, Batina, Kneževi Vinogradi and Lug. There have been new insights into these locations thanks to the small-scale excavations during legalization of unlicensed buildings. Also, museums have received many randomly found objects confiscated from robbers. Since 1970’s, the Limes in Croatia was not explored as a whole. Therefore, the estimate of the position of watchtowers and the road that connected military points here is not quite clear. Along the Limes in modern-day Croatia, several archaeological systematic and rescue excavations were conducted in the Osijek-Baranja County, which has presently been researched more than the Limes in Vukovar-Srijem County to the south. Danube Limes in Croatia To properly study the Limes in modern-day Croatia, which used to be called the Pannonian coast (ripa Pannonica) during Roman times, we need to explore the 135 km long area on the right Danube bank between Batina and Ilok (map 2). The starting point in this survey of the Danube region is Roman maps, mainly Tabula Peutingeriana, Itinerarium Antonini Augusti et Hierosolymitanum, Ptolomeus Geographus, Geographus Ravennas and Notitia dignitatum which mark some of the Roman places in Croatia. First scientific papers on the Croatian Limes area were itineraries (L. F. Marsigli, M. P. Katančić), written in German and Latin.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6
Baviti se istraživanjem limesa u suvremenoj Republici Hrvatskoj, koji je u rimsko doba bio dio tzv. Panonske obale (ripa Pannonica), znači proučavati 135 km dugačko područje uz desnu obalu rijeke Dunav između Batine i Iloka (karta 2.). Polazna su točka u proučavanju Podunavlja rimski zemljovidi Tabula Peutingeriana, Itinerarium Antonini Augusti et Hierosolymitanum, Ptolomeus Geographus, Geographus Ravennas i Notitia dignitatum koji označuju neka mjesta uz limes u Hrvatskoj. Prvi su znanstveni radovi o područja limesa u Hrvatskoj bili putopisi napravljeni za potrebe vojske (L. Marsiglijev) ili su rezultat osobnoga entuzijazma (djela M. Katančića), a napisani su na njemačkome i latinskome jeziku. Od šezdesetih je godina 20. st. limes u Hrvatskoj istraživan višekratnim, jednodnevnim obilascima pojedinih lokaliteta. Djelatnici gradskih muzeja uz limes provjeravali su stanje lokaliteta i prikupljali arheološki materijal što je omogućilo uvid u raspored, značaj i ulogu ovdašnjih nalazišta. Uočeno je tada da je niz kastela u Baranji moguće pratiti na 4-6 km zračne udaljenosti dok je ta udaljenost u Slavoniji i Srijemu dulja, i iznosi oko 10 km. Rimskih ostataka dokumentirano je malo jer su prvi kasteli vjerojatno bili napravljeni od drveta i zemlje pa ih je teže locirati. Drugi je razlog erozivno djelovanje rijeke Dunav, a također i to što su u srednjem vijeku nad istim položajima uz Dunavski limes razvijena današnja urbana središta. Dio je lokaliteta uz limes u Hrvatskoj djelomično istražen; neki su oštećeni rigolanjem, pljačkanjem, urbanizacijom, plinofikacijom itd. Za 2. svjetskoga rata nalazišta u Baranji istraživali su mađarski arheolozi, dok je za Domovinskoga rata dio dokumentacije i materijala s limesa u Srijemu nepovratno uništen. Trenutačno uz limes u Hrvatskoj ne postoji nijedan primjereno predstavljen spomenik koji je moguće posjetiti. Sustavnim istraživanjima uz limes mogu se smatrati ona koja su bila provedena u Zmajevcu (Mocsolás), Iloku, Batini, u blizini Kneževih Vinograda, te u Lugu. Nove spoznaje o istim položajima omogućuju sondažna arheološka iskopavanja povodom legaliziranja bespravno podignutih objekata. Također, u muzeje danas pristiže mnogo slučajno pronađenih predmeta zaplijenjenih pljačkašima. Limes u Hrvatskoj dugo nije bio istraživan kao cjelina, stoga niti slika o položajima promatračnica i prometnice koja je spajala ovdašnje vojne položaje nije u potpunosti jasna. U suvremenoj Hrvatskoj više je sustavnih i zaštitnih arheoloških istraživanja bilo provedeno uz limes u Osječko-baranjskoj županiji i taj je njegov dio trenutačno bolje istražen od onog u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Dunavski limes u Hrvatskoj Baviti se istraživanjem limesa u suvremenoj Republici Hrvatskoj, koji je u rimsko doba bio dio tzv. Panonske obale (ripa Pannonica), znači proučavati 135 km dugačko područje uz desnu obalu rijeke Dunav između Batine i Iloka (karta 2.). Polazna su točka u proučavanju Podunavlja rimski zemljovidi Tabula Peutingeriana, Itinerarium Antonini Augusti et Hierosolymitanum, Ptolomeus Geographus, Geographus Ravennas i Notitia dignitatum koji označuju neka mjesta uz limes u Hrvatskoj. Prvi su znanstveni radovi o područja limesa u Hrvatskoj bili putopisi napravljeni za potrebe vojske (L. Marsiglijev) ili su rezultat osobnoga entuzijazma (djela M. Katančića), a napisani su na njemačkome i latinskome jeziku.