http___mgz.hr_hr_postav_zivot-u-drustvima__1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1
Permanent Display 37. Life in Associations Following the example of Central Europe, in Zagreb, too, numerous associations were founded in the second half of the 19th century, a new way of living and communicating. As well as cultural, singing, labour, sports and entertainment associations, there were also societies that brought together educated people interested in science and art, and many voluntary charitable associations. The singing associations are to be credited with the spreading of musical culture; they also disseminated Croatian national songs. The Zagreb singing society called Kolo (1862) was particularly distinguished in spreading patriotic feelings. Workers looking for jobs in the capital were among the first to organise themselves by founding their own labour and charitable and singing societies. The most attractive of all, though, was the physical exercise society called Hrvatski sokol (Croatian Hawk) (1874). Perhaps more than by the exercise, the people of Zagreb were attracted by the ceremonies and dances that the Sokols regularly and successfully organised. The Croatian Hawk had an important role in the organisation of physical training in elementary schools. At the same time, the Hrvatsko planinarsko društvo (Croatian mountaineering society) was founded (1874); it encouraged good fellowship and familiarity with the homeland through its patriotic excursions. Of the many associations, mention should be made of the Družba Braće Hrvatskog zmaja (1905), founded to look after the Croatian cultural heritage. The members of this society are to be credited with having founded the City Library and the City Museum. In a class of its own was the humorous society called KVAK (1879) in which distinguished Zagreb people got together – writers, actors, painters, printers, traders – but only men, for ladies were allowed entry into the Pond only on New Year’s Eve. At the beginning of the 20th century the need was felt to unite Zagreb’s many sports clubs; the biggest of them, the Croatian Academic Sports Club, lasted right down until 1945. Many of the leading citizens were members of several societies. How vigorous social life in Zagreb was is best shown by the list of societies in 1894. There were at that time 78 registered associations with 57,115 members, and the little city of Zagreb had a population of hardly 30,000. Željka Kolveshi
1.1 1.2 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 11.1 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3
Stalni postav 37. Život u društvima Po uzoru na srednju Europu, i u Zagrebu se u drugoj polovici XIX. stoljeća osnivaju brojna društva kao novi oblik života i komuniciranja. Uz kulturna, radnička, pjevačka, športska i zabavna, postoje i društva koja okupljaju intelektualce zainteresirane za znanost i umjetnost, kao i brojna dobrovoljna humanitarna društva. Uspješnost u radu svakog društva očitovala se u brojnosti članova. Za širenje glazbene kulture zaslužna su pjevačka društva, koja su postala glavni širitelji hrvatske nacionalne pjesme. Osobito se u širenju rodoljublja isticalo zagrebačko pjevačko društvo Kolo (1862). I radnici su se, u potrazi za poslom u glavnome gradu, među prvima organizirali osnivanjem svojih radničko-humanitarnih i pjevačkih društava. Najprivlačnije je ipak bilo društvo za tielovježbu Hrvatski sokol (1874). Možda čak i više od vježbi Zagrepčane su privlačile svečanosti i zabave s plesovima, koje su “sokoli” redovito i uspješno organizirali. Važnu je ulogu imao Hrvatski sokol u organiziranju nastave tjelovježbe u pučkim školama. Istodobno se u Zagrebu osniva i Hrvatsko planinarsko društvo (1874) koje je rodoljubnim izletima poticalo upoznavanje domovine i druženje. Među brojnim društvima valja istaknuti Družbu Braće Hrvatskog zmaja (1905), koja je utemeljena sa svrhom da njeguje hrvatsku kulturnu baštinu i oživljuje uspomenu na događaje iz hrvatske prošlosti. Upravo su “zmajevci” zaslužni za osnutak Gradske knjižnice i Gradskoga muzeja. Posve osobeno bilo je šaljivo društvo KVAK (1879) u kojem su se družili ugledni Zagrepčani, književnici, glumci, slikari, trgovci, tiskari… ali samo muškarci; damama je bio dopušten dolazak u Baru na Silvestrovo i Pokladni utorak. Početkom XX. stoljeća javlja se potreba za ujedinjenjem brojnih zagrebačkih športskih klubova, no najveći Hrvatski akademski športski klub (HAŠK) ustrajao je sve do 1945. god. Mnogi istaknuti građani bili su istovremeno članovi nekoliko društava. O intenzivnom društvenom životu Zagrepčana najrječitije govori popis društava iz 1894. god. U Zagrebu je tada bilo 78 registriranih društava sa 57.115 članova, a mali grad Zagreb brojio je jedva 30.000 stanovnika. Željka Kolveshi Vezani publicirani radovi Kolveshi, Željka. U korist nam domu bila naša pjesma i naš rad. // Vjesnik, 23. svibnja 1999., str. 26. Bezić, Nada. Zagrebački klub "Kvak" i glazba s posebnim osvrtom na razdoblje od osnutka 1879. do 1907. godine. // Arti musices - Hrvatski muzikološki zbornik. 43, 1(2012), str. Ostali vezani članci Gajić, Tanja. Šest desetljeća “bezazlene zabave”. // Vjesnik, 10. studenoga 2002., str. 15. Đurić, Tomislav. Za Hrvatsku kao zmaj. // View to Croatia : časopis za promicanje hrvatskih vrijednosti, II, 8(2006), str. 36-39.