http___lily-tours.com_o-varazdinu_manifestacije_medunarodni-festival-cipke__1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4
A cradle of science, art, and culture that was formed by the Pauline order — the white friars — from as early as 1400, a town located in the gentle landscape of the Croatian Highlands below Ivanščica Mountain, (not far from the routes of two major European highways (Zagreb – Vienna and Zagreb – Budapest), this town is LEPOGLAVA. The first secular secondary school and the first college in Croatia with the right to grant academic titles were founded here. The parish church, monastery, and chapels in the vicinity, which were decorated with the frescoes of the distinguished Pauline friar Ivan Ranger, are monuments of Baroque culture and art. The marvellous lace – beauty and enchantment, which is believed to have been introduced in Croatia by the Pauline Order, is a special feature of Lepoglava and its surroundings. The art of making lace was gradually accepted among the village inhabitants and became a tradition that was never entirely interrupted. Lepoglava lace experienced its true flowering at the end of the 19th century and in the first half of the 20th century, thanks to the Honorable Zlata Šufflay, who first organized the production of lace and its refinement through the use of folk decoration, and her work was continued with exceptional success by Danica Brossler after the First World War. Through official institutions, she encouraged manufacture, and for this purpose started lessons, workshops, and schools of lace-making. The skill of lace-making became a constant source of extra earnings, as the lace was sold at markets, exhibits, and at the Zagreb Trade Fair, as well as throughout Western Europe, where the Lepoglava lace won awards at World Fairs: gold in 1937 in Paris, and bronze in 1939 in Berlin. This was the period of the greatest flowering of the Lepoglava lace craft.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2
Kolijevka znanosti, umjetnosti i kulture koju su stvarali pavlini – bijeli fratri već od 1400. godine, grad smješten u pitomini zagorskog pejsaža, podno Ivanščice, (nedaleko dviju trasa europskih autocesta Zagreb – Beč i Zagreb – Budimpešta) to je LEPOGLAVA. Lepoglavska je čipka svoj pravi procvat doživjela s kraja 19. stoljeća i u prvoj polovici 20. stoljeća zahvaljujući Zlati pl. Šufflay koja prva organizira izradu čipaka i oplemenjuje narodnim ornamentom, a iznimno uspješno njezin rad nastavlja Danica Brossler poslije 1. svjetskog rata. Preko vladinih institucija potiče proizvodnju i u tu svrhu otvara tečajeve, radionice i školu čipkarstva. U tom vremenskom razdoblju vještina izrade čipke postaje stalan izvor dodatne zarade, jer se čipka prodavala na sajmovima, izložbama, Zagrebačkom zboru /velesajmu/ i diljem zapadne Europe. Višestoljetna tradicija izrade čipke na batiće u lepoglavskom kraju iznjedrila je i do danas očuvala osebujan oblik čipkarstva, koji u prvom redu zahvaljujemo nadarenosti Danice Brossler. Njezinu nadarenost slijedi velik broj vrijednih žena – čipkarica koje su njezine zamisli znale pretočiti u gotov proizvod – koji danas prepoznajemo pod nazivom LEPOGLAVSKA ČIPKA. Međunarodni čipkarski festival koji se održava od 1997. godine s redovitim znanstvenim skupovima, izdavanjem zbornika radova iz hrvatskih i europskih čipkarskih centara ovog rujna doživjet će svoje 16. izdanje. Vjeruje se kako su još prije nekoliko stoljeća pavlini, bijeli fratri, donijeli čipku u hrvatske krajeve. Prepoznavši njezinu ljepotu, seosko je stanovništvo prihvatilo čipku kao svoju tradiciju koju njeguje sve do danas. Posebno ju je prihvatilo stanovništvo grada Lepoglave, poznato po svojoj čipkarskoj tradiciji. Ponoseći se svojim čipkarskim umijećima, Lepoglavčani tradicionalno u rujnu organiziraju Međunarodni festival čipke kojim uspješno promoviraju vrijednost čipke kao svojeg etnografskog blaga. Iako se na Festivalu mogu pogledati i bogati čipkarski radovi iz raznih europskih zemalja, posjetiteljima su uvijek posebno atraktivni domaći radovi iz hrvatskih izvornih čipkarskih središta, kao što su uz samu Lepoglavu još i Pag, Sv. Marija i Hvar.