http___metro-portal.hr_sve-kasnije-se-odlucujemo-na-radjanje_11311_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2
The U.S. ranks 47th in infant survival According to the CIA World Factbook, in 2011 it is estimated that 6.06 infants die per 1,000 lives births in the United States, which makes the United States tied for forty-seventh with the Faroe Islands in that category. Monaco ranks first, with 1.79 deaths per 1,000 live births. The U. S ranks 180th in infant mortality According to the CIA’s World Factbook, the United States has 6.26 infant deaths for every 1,000 live births, which makes the United States rank one hundred and eightieth out of 224 countries in terms of infant mortality rates. Angola ranks first, with 180.21 infant deaths for every 1,000 live births.
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2
Sve kasnije se odlučujemo na rađanje Umjesto između 20 i 30, u najoptimalnijem periodu, žene sve više čekaju tridesete. Istovremeno sve više raste broj majki iznad 35 godina starosti, čiji je udio među rodiljama lani iznosio 12,8 posto. Po podacima HZJZ-a, Hrvatska bilježi jedino porast broja prvih poroda, dok je broj poroda drugog i trećeg djeteta u padu. Najviše rađaju žene između 25 i 29 godina (34 posto), a slijedi ih skupina žena između 30 i 34 godine (26 posto). Smanjuje se broj majki u dobi između 20 i 24 godine (21,3 posto), kao i rodilja mlađih od 20 godina (4,3 posto), dok su sporadični slučajevi rađanja ispod 15 godina starosti (pet poroda) te iznad 50 godina (dva poroda). Manje maloljetničkih prekida trudnoće U hrvatskim rodilištima lani je ukupno uspješno porođeno 42.332 djece. Dojenačka smrtnost u 2007. je nešto porasla u odnosu na 2006. i iznosila je 5,58 umrlih na 1.000 živorođenih. Usporedbe radi, prosjek dojenačke smrtnosti u zemljama EU je nešto iznad pet, a prosjek europske regije je osmero umrle djece na 1.000 živorođene. Uzroci dojenačkih smrti u Hrvatskoj ne razlikuju se od onih u razvijenim zemljama, i najčešće do njih dolazi zbog patoloških stanja vezanih uz trudnoću i porod, te zbog kongenitalnih anomalija. Žene žive 7 godina dulje Broj prekida trudnoće u Hrvatskoj godinama stagnira, no u 2007. je broj bio par postotaka veći. Žene se za prekid trudnoće najčešće odlučuju između 30 i 39, a najviše je onih koje već imaju dvoje djece. Taj je broj nažalost dokaz da mladost nije opravdanje za neprimjenu kontracepcijskih sredstava. Mlade djevojke do 19 godina čine samo 9,2 posto svih pobačaja. Podaci HZJZ-a pokazuju da je u odnosu na razdoblje od prije deset godina broj poroda u apsolutnom iznosu smanjen za oko 11 posto ili za oko 5.300 djece. Prateći prirodni prirast, u HZJZ-u su izračunali da je lani u Hrvatskoj zabilježen pad za 10.457 stanovnika. Zbog natalitetne stope od 9,4 rođenih te stope mortaliteta od 11,8 umrlih na 1.000 stanovnika, u Hrvatskoj na 100 umrlih dolazi 80 novorođenih. Očekivano trajanje života pri rođenju lani je prosječno iznosilo 75,8 godina, od čega za žene 79,2 godine, a za muškarce 72,3 godine. (METRO)