http___mgz.hr_hr_postav_mestri__1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1
Permanent Display 19. Master Craftsmen of Gradec and Kaptol In the past centuries many craftsmen from various parts of Austria-Hungary migrated to Zagreb, where they married and settled down as its citizens. In fact, the bulk of the population of Gradec consisted of craftsmen: in the 18th century, over seventy different crafts were registered in the town. The names of streets both in and around Gradec derived from the crafts that were practiced in them. They included the making of swords and spears, spurs and needles, rifles and clocks. In the 18th century, clockmaking flourished, because the clock had become an important part of every house interior. In the 19th century, there were many goldsmiths and silversmiths in Zagreb, who stamped their products with their personal mark and the hallmark bearing the elements of the Kaptol and Gradec coats-of-arms. One of the more prestigious crafts was bell founding, which had a long tradition in Zagreb. In 1792 the Royal School Inspectorate issued a decree which made it compulsory for apprentices to attend drawing schools. The Zagreb Drawing School had a significant influence on the quality and artistic attainment of the crafts in Zagreb. Nada Premerl
1.1 1.2 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 7.2 8.1
Stalni postav 19. Meštri kraljevskog varoša i Kaptola Mnogi su se obrtnici tijekom prošlih stoljeća iz raznih dijelova Monarhije doseljavali u Zagreb, gdje su se ženidbenim vezama udomaćivali i tako postajali zagrebačkim građanima. Gradec je postao grad u kojem su većinu pučanstva činili upravo obrtnici. Više od sedamdeset vrsta obrta bilo je u XVIII. stoljeću registrirano na području Zagreba. Njihove proizvode provjeravajući im kvalitetu nadzirali su i nadgledali cehovi. Prema vrstama obrta izvođeno je ulično nazivlje; njime su osobito imenovane ulice na Gradecu, ali i u podgrađu. Tijekom stoljeća propadali su i nestajali pojedini obrti, primjerice mačari, kopljari, ostrugari ili iglari, a javljale su se nove specijalizirane vrste, uz ostale puškari i urari. Tijekom XVIII. stoljeća razvio se urarski obrt jer kućni sat postaje sastavni dio stambenog interijera. U XIX. stoljeću bilo je mnogo zlatara i srebrnara koji su na svoje proizvode uz imeni žig utiskivali i mjesni žig s elementima kaptolskog i gradečkoga grba. Ugledno mjesto i tradiciju imali su među zagrebačkim obrtnicima ljevači zvona. Kraljevsko nadzorništvo škola naredbom je godine 1792. obvezalo šegrte pojedinih struka da pohađaju risarske škole. Zagrebačka škola crtanja znatno je utjecala na kvalitetu i umjetnički domet obrtničkog rada. Nada Premerl