http___mediaresearch.cro.net_hr_sadrzaj_clanak_zene-i-muskarci-u-televizijskim-vijestima-glasovi-nejednake-vrijednosti_881.html_Autor__KeyWord__Sadrzaj__1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9
Heading Presence of women’s faces, voices and characters in media, especially audiovisual, has a significant influence on perpetuating and/or creating values, attitudes and behaviors of public (citizens), in terms of gender and gender stereotypes. This research focuses on gender representation in the national primetime television newscasts on HTV, Nova TV and RTL. The goal was to determine correlation between authorship and representation of women and men in the news – who and about whom reports, who is (re)presented, whose voices are being heard? The authors have conducted research on gender representation, aimed at determining whether and to what extent mentioned mediated image of the world is gender-marked. Quantitative content analysis of 3148 news units of 180 prime time newscasts broadcasted over five years (2009 – 2013) was undertaken. The research shows that women in primetime newscasts occupied leading positions: women authors were 42.6% of the analyzed units, while 23.9% of them were men; editors positions are held in the parity ratio (38.33% women and 39.44% men), however, men as authors are more visible – they appear in the author’s role in a quarter of cases, while women in only one fifth. As news presenters or anchors, men appeared in 60% of primetime newscasts analyzed. Women are strongly under-represented as news main characters as they appear in only 8.3% of cases, and men in four times more – 33.4%. Men are three times more likely to have the opportunity to speak in the news, while female voices are missing from the 40% of news units whose authors are women and from more than a half of whose authors are men.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9 2.10
Sažetak Prisutnost ženskih lica, glasova i karaktera u medijima, osobito audio-vizualnim, ima značajan utjecaj na perpetuiranje i/ili kreiranje vrijednosti, stavova i ponašanja publike (građana) koji se tiču roda te rodno stereotipnih obrazaca. U fokusu je ovog istraživanja rodna reprezentacija u središnjim informativnim emisijama HTV-a, Nove TV i RTL-a. Cilj je bio utvrditi postoji li međusobna korelacija između autorstva i zastupljenosti žena i muškaraca u vijestima – tko i o kome izvještava, koga se (re)prezentira, čiji se glasovi čuju? Autorice su istražujući rodnu reprezentaciju nastojale utvrditi je li i u kojoj mjeri spomenuta televizijski posredovana slika svijeta rodno označena. Kvantitativna analiza sadržaja provedena je na uzorku od 3 148 vijesti iz 180 središnjih informativnih televizijskih emisija emitiranih u razdoblju od pet godina (2009. Istraživanje pokazuje kako su žene u središnjim informativnim emisijama zauzele vodeće pozicije: autorice su 42,6 % analiziranih vijesti, dok su muškarci njih 23, 9 %; uredničke pozicije ostvaruju u gotovo jednakome omjeru (38,33 % žene i 39,44 % muškarci). Međutim, muškarci su vidljiviji kao autori vijesti – ispred kamera pojavljuju se u autorskoj ulozi u četvrtini analiziranih vijesti, dok su žene vidljive tek u jednoj petini. Muškarci se kao voditelji pojavljuju u 60 % analiziranih informativnih emisija. Žene su izrazito podzastupljene kao nositeljice sadržaja vijesti – u toj se ulozi pojavljuju u tek 8,3 % slučajeva, a muškarci u četiri puta više – 33,4 %. Izjave muškaraca triput su češće u dnevnicima, dok ženskih glasova uopće nema u 40 % priloga koje potpisuju novinarke te u više od polovine priloga koje potpisuju muškarci.