http___ljekovitobilje.work_dijastolicki-tlak-iznad-100-mmhg-mjerenje-simptomi-i-kako-sniziti-tlak__1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1
HIGH BLOOD PRESSURE The definition of High blood pressure is a measurement of the force applied against the walls of the arteries as the heart pumps blood through the body. The pressure is determined by the force and amount of blood pumped and the size and flexibility of the arteries. The blood pressure is continually changing depending on activity, temperature, diet, emotional state, posture, physical state, and drugs. The blood pressure is usually taken while the person is seated with the arm resting on a table and slightly bent so that the arm is at the same level as the heart. Blood pressure readings ate usually given as two numbers: 110 over 70. The first number is called the systolic blood pressure reading and represents the maximum pressure exerted when the heart contracts. The second number is called the diastolic blood pressure reading and it represents the pressure in the arteries when the heart is at rest. The test can be done at any time. It is usually done after resting at least 5 minutes. The only thing you can feel during the test is the pressure of the cuff on the arm. There is no risk to taking the test. Most people cannot sense if their blood pressure is high because ther are usually no symptoms. High blood pressure increases the risk of heart failure, heart attack, stroke, and kidney failure. For people who have high blood pressure, taking the test is a way of monitoring the effectiveness of medications and dietary modifications on the blood pressure. Generally, the systolic pressure is approximately 120 and the diastolic pressure is approximately 70 to 80. Abnormal results are mild hypertension were diastolic pressure is 90 to 104. Significant hypertension is when systolic pressure is above 200 or diastolic pressure is above 100. Hypotension is when blood pressure is below normal. Consult the health care provider if the measurements are consistently high or low or if symptoms are present at the time as ten high or low reading. Repeated measurements are important for screening or monitoring. A single high measurement does not necessarily mean hypertension. A single normal measurement does not necessarily mean that high blood pressure is not present.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 29.1 30.1 30.2 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 40.1 41.1 41.2 41.3 41.4 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 55.2 55.3 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 67.2 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 74.2 75.1 75.2 76.1 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 93.1 94.1 95.1 95.2 96.1 97.1 97.2 98.1 98.2 99.1 99.2 100.1 101.1 101.2 102.1 102.2 103.1 103.2 104.1 104.2 105.1 105.2 106.1 106.2 107.1 107.2 107.3 108.1 109.1 109.2 110.1 111.1 111.2 112.1 113.1 114.1 115.1 116.1 117.1 118.1 119.1
Dijastolički tlak iznad 100 mmHg – mjerenje, simptomi i kako sniziti tlak? Hipertenzija je povišenje krvnog tlaka. Krvni tlak je pritisak u krvnim žilama kojeg stvara srce pumpajući krv u krvne žile. Zbog krvnog tlaka moguća je cirkulacija krvi u tijelu i opskrba kisikom i hranjivim tvarima. Povišeni krvni tlak je učestali javnozdravstveni problem današnjice. Muškarci imaju više vrijednosti arterijskog tlaka od žena do dobi od 60 godina kada se ta razlika gubi. Hipertenzija se nalazi u 10 do 20% osoba srednje dobi u razvijenim zemljama i raste s porastom dobi. Mjerenje krvnog tlaka Krvni tlak se mjeri u mmHg (milimetrima žive) i sastoji se od dviju vrijednosti: - Sistolički tlak – najviši krvni tlak koji nastaje pri kontrakciji srčanih stanica, otkucajem srca, - Dijastolički tlak – niži krvni tlak između dva otkucaja srca. Krvni tlak se mjeri tlakomjerom. Liječnik koristi živin tlakomjer i mjeri tlak na nadlaktičnoj arteriji (a. brachialis) uz pomoć stetoskopa. Danas postoje i digitalni tlakomjeri za mjerenje tlaka koji su jednostavni za korištenje i možete ih koristiti kod kuće. Digitalni tlakomjeri mjere tlak na podlaktici. Svim osobama koje boluju od hipertenzije savjetuje se mjerenje tlaka kod kuće uz pomoć digitalnog tlakomjera te pisanje dnevnika tlaka. Dnevnik vrijednosti arterijskog tlaka velika je pomoć liječniku u liječenju hipertenzije. Dijagnoza arterijske hipertenzije ne postavlja se na temelju jedne vrijednosti izmjerenog povišenog tlaka već nakon višestrukog mjerenja povišenog krvnog tlaka u razmaku od nekoliko dana. Variranje tlaka tijekom dana je normalna pojava i ne mora Vas zabrinjavati. Noću je tlak obično niži neko preko dana. Također, poznat je pojam sindrom bijele kute (hipertenzija bijele kute) gdje osobe imaju za 10 – 20mmHg veći tlak u liječničkoj ordinaciji nego kod kuće. Prije i tijekom mjerenja tlaka obratite pozornost na sljedeće: - barem pola sata prije mjerenja tlaka nemojte uzimati alkohol, kofein ili duhanske proizvode, - 5 minuta prije mjerenja tlaka sjedite mirno u udobnom položaju, - postavite ruku u razinu srca, - mirujte za vrijeme mjerenja, nemojte razgovarati. Normalan krvni tlak Visina normalnog krvnog tlaka ovisi o dvjema fiziološkim varijablama: - minutni volumen srca, - ukupni periferni otpor. Na minutni volumen srca najviše utječe volumen krvi u organizmu koji ponajprije određuje količina natrija u tijelu (količina soli). Ukupni periferni otpor određen je prvenstveno širinom krvnih žila, arterija. Tako će kod suženih krvnih žila uslijed ateroskleroze (nakupljanje lipida na stijenkama krvnih žila) biti povećan periferni otpor, a samim time i krvni tlak. Na arterijski krvni tlak utječu još brojni hormoni koje luče endotelne stanice krvnih žila i bubrezi. Granične vrijednosti krvnog tlaka s vremenom su se mijenjale. Danas vrijedi ovakva podjela – tablica za krvni tlak: Iz tablice je vidljivo da je vrijednost dijastoličkog tlaka iznad 100 mmHg pripada u skupinu 2. razine hipertenzije (srednja hipertenzija). Najčešća vrsta arterijske hipertenzije je esencijalna hipertenzija (preko 90 % hipertenzije). Esencijalna hipertenzija je hipertenzija nepoznatog uzroka. Ostalih 5 do 10% slučajeva najčešće je uzrokovano bolestima bubrega (sekundarna hipertenzija). Povišeni krvni tlak (hipertenzija) je glavni rizični čimbenik za nekoliko skupina bolesti: - koronarnu bolest srca i srčani udar, - srčano popuštanje, zatajenje srca, dekompenzacija srca, - cerebrovaskularnu bolest – moždani udar, - bolesti perifernih arterija, - kronične bolesti bubrega, - fibrilaciju atrija. Visok krvni tlak – simptomi Mnogi bolesnici nemaju nikakve smetnje, a bolest otkriju slučajno na sistematskom pregledu. Kod takvih bolesnika tlak raste postupno i s godinama. Upravo iz tog razloga, hipertenzija se naziva i „tihi ubojica“. Bolest sama po sebi ne stvara probleme bolesniku, ali povećava rizik za nastanak ozbiljnih stanja poput srčanog ili moždanog udara. Visok krvni tlak – simptomi su: - dispneja – zaduha, - nervoza, - razdražljivost, - lupanje srca – palpitacije, - vrtoglavica, - omaglica, - pritisak u prsima, - glavobolja, - šum u ušima, - krvarenje iz nosa – epistaksa, - angina pektoris. Maligna hipertenzija – naglo visok dijastolički tlak Kod 1 % oboljelih od hipertenzije, razvije se maligna hipertenzija. Maligna hipertenzija je stanje u kojem tlak naglo poraste i preko 200/120 mmHg. Visok dijastolički tlak iznad 120 mmHg uvijek je ozbiljno stanje. Naglo nastali povišeni krvni tlak stvara brojne smetnje u organizmu: - edem papile vidnog živca, - krvarenje na mrežnici, - jaka glavobolja, - povraćanje, - smetnje vida, - paraliza udova, - gubitak svijesti, - koma. Maligna hipertenzija je hitno stanje i mora se brzo liječiti! Kako sniziti dijastolički tlak? Dijastolički tlak iznad 100 mmHg pripada u drugi stupanj hipertenzije. Liječenje pacijenata s drugim stupnjem hipertenzije je obavezno odmah po otkrivanju bolesti. Najvažniji razlog liječenja povišenog krvnog tlaka je smanjivanje rizika za obolijevanje od bolesti srca i krvnih žila. Sniženje krvnog tlaka pozitivno utječe na sljedeća stanja: - smanjuje broj moždanog udara za 35 – 40 %, - smanjuje broj srčanog udara (infarkt miokarda) za 20 – 25 %, - smanjuje učestalost popuštanja srca (dekompenzacije srca) za više od 50 %. Promjena stila života – najbolji lijek za visoki tlak Promjena stila života početni je i nezaobilazni način liječenja povišenog krvnog tlaka. Vi sami držite konce svojeg zdravlja i možete napraviti puno u njegovom održavanju. Kako sniziti visoki tlak bez lijekova? Slijedite sljedeće savjete: - smanjenje tjelesne težine – pravilna i uravnotežena DASH prehrana, - smanjenje unosa soli, - fizička aktivnost, - prestanak pušenja, - ograničenje unosa alkohola, - psihička i fizička relaksacija – smanjenje razine stresa. Kava i tlak ne idu skupa jer je dokazano da kofein podiže krvni tlak. Prirodni lijek za visoki tlak može biti konzumacija sljedećih namirnica: - maslinovo ulje, - tamna čokolada, - bijeli grah, - bazga, - češnjak, - glog, - cimet. Isprobajte čaj za visoki tlak – čaj od hibiskusa. U sljedećoj tablici navedene su promjene i kako one utječu na vrijednosti sistoličkog tlaka. Sama promjena stila života može sniziti krvni tlak za 20 – 55 mmHg! Lijekovi za tlak Na žalost, najteže je promijeniti životne navike. Ponekad, čak i pri držanju svih navedenih mjera, krvni tlak raste. Lijekovi za liječenje krvnog tlaka među najpropisivanijim su lijekovima današnjice. Ako Vam je liječnik propisao koji od navedenih lijekova, nemojte ga zaboraviti uzimati bez obzira na to što nemate simptome hipertenzije. Spriječite komplikacije hipertenzije na vrijeme redovnim uzimanjem lijekova! Najbolji način da vidite djelotvornost promjena navika i lijekova je da vodite dnevnik hipertenzije digitalnim tlakomjerom. Ako sami primijetite djelotvornost terapije koju je propisao Vaš liječnik, nećete zaboraviti popiti tabletu. Ako primijetite neku nuspojavu lijeka, obavijestite liječnika. Nema potrebe da patite od nuspojava kad postoji različit izbor lijekova za liječenje hipertenzije. Skupine lijekova za liječenje hipertenzije: - Diuretici – lijekovi koji djelovanjem na bubreg smanjuju volumen plazme, širenje srčanih šupljina te potiču diurezu (stvaranje mokraće). Primjeri lijekova: tiazidski diuretici, spironolakton, furosemid - Beta-blokatori – smanjuju utjecaj simpatikusa i time smanjuju udarni volumen. Primjeri lijekova: propranolol, karvedilol - ACE inhibitori (inhibitori konvertaze angiotenzina) – smanjuju količinu angiotenzina II (hormon koji uzrokuje vazokonstrikciju – sužuje krvne žile). Primjeri lijekova: ramipril, enalapril - Blokatori receptora angiotenzina II – blokiraju utjecaj angiotenzina II vezujući se na njegove receptore. Primjer je losartan. - Blokatori kalcijskih kanala – modificiraju utok kalcija u stanice i uzrokuju vazodilataciju – širenje krvnih žila. Primjeri lijekova: verapamil, diltiazem, nifedipin - Alfa blokatori – blokiraju vazokonstrikciju – sužavanje krvnih žila. Primjeri lijekova: prazosin, doksazosin - Vazodilatatori – snižavaju tlak smanjujući periferni otpor – uzrokuju vazodilataciju (širenje krvnih žila). Primjeri lijekova: minoksidil, hidralazin. Natrijev nitroprusid se daje intravenski u hitnim stanjima poput maligne hipertenzije. Povišen krvni tlak – kontrola Ako bolujete od hipertenzije, svakako se preporučuje vođenje dnevnika krvnog tlaka. Dnevnik krvnog tlaka pokažite liječniku pri kontrolnom pregledu. Prema dnevniku krvnog tlaka liječnik Vam može modificirati terapiju i doze lijekova. Ponekad je zbog velikih oscilacija (variranje tlaka tijekom dana) nužno napraviti holter tlaka. Holter tlaka je kontinuirano mjerenje arterijskog tlaka malim prijenosnim uređajem kroz 24 sata. Rutinski testovi koji se rade u bolesnika s hipertenzijom su: - EKG srca, - kompletna krvna slika (hemoglobin, hematokrit), - glukoza u krvi (GUK), - vrijednosti kolesterola i triglicerida (masnoća) u krvi, - kreatinin (funkcija bubrega), - elektroliti – natrij i kalij u krvi. Ovi testovi služe za rano otkrivanje mogućih komplikacija arterijske hipertenzije.