http___mgz.hr_hr_postav_prvi_spomen__1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 4.1 5.1 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 12.1
Permanent Display 4. First Recorded Use of the Name of Zagreb The economic and political conditions at the end of the 11th century, when Zagreb was already a sizable town, favoured the establishment of a bishopric in Zagreb. In 1094, Ladislas I, king of Hungary and Croatia, founded the Zagreb Bishopric and placed it under the jurisdiction of the Hungarian archbishop at Ostrogon. His aim was to link Hungary with Rome via Croatia and thus Zagreb became another station on the pilgrims’ route from Western Europe to the Holy Land at the time when Pope Urban II was mobilizing Europe for the First Crusade. King Ladislas sent a group of canons to the newly established see of the bishopric to assist the first bishop of Zagreb, Duh. Soon buildings began to spring up all over Kaptol - the canons’ residences, erected on both sides of the broad Kaptol Street, and monasteries and churches built by the friars (Templars, Dominicans, Franciscans and Cistercians). The bishop had a palace south of the cathedral. In the 12th century, Kaptol had a seminary, which trained not only candidates for the priesthood but was also open to the laity. In front of the cathedral mysteries were staged. After the incursion of the Tatars, the settlement was encircled by walls. The founding and establishment of the Zagreb Bishopric is the most important event in the history of Zagreb and Croatia. The Felician Document, copy Kaptol takes shape KAPTOL (Capitulum) was the settlement governed by canons, who had been given a piece of land north of the cathedral by the Bishop of Zagreb. The Chapter of Canons of the Zagreb Bishopric was established at the same time as the bishopric itself. The elongated settlement followed the course of the stream Cirkvenik (Medveščak), and was naturally protected in the east by a system of fishponds called Ribnjak. In the second half of the 13th century it was encircleded by walls. The canons built their residences around the funnel-shaped square; the first of these were timbered houses with gardens extending to the stream and the fishponds in the east. Under the Kaptol Statutes (1334), each canon was entitled to a house (curia). From the 12th century onward there is documented evidence of VICUS LATINORUM (Laška Ves, Vlaška Ves), a settlement built at the foot of the episcopal castle by immigrants, most of whom were Italian tradesmen (Latins, hence the name of the colony). Vlaška Ves, though governed by the bishop, had the right to elect its own magistrate. Another settlement, NOVA VES or LEPA VES, developed to the north of Kaptol Street. The document recording its establishment, issued by the Chapter in 1334, calls it villa. Its inhabitants, who also had the right to elect their own magistrate, had to give the Chapter gifts three times a year and 40 denars on St. Martin’s Day. Three years later the parish of St. John was founded in Nova Ves. Nada Premerl
1.1 1.2 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 15.2 16.1
Stalni postav 4. Prvi spomen Zagreba u povijesti Potkraj XI. stoljeća stekli su se gospodarski i politički uvjeti koji su pogodovali osnutku Zagrebačke biskupije. Posve se pouzdano može pretpostaviti da je već u to vrijeme Zagreb bio veće naselje u podnožju kaptolskog brežuljka. Ugarsko-hrvatski kralj Ladislav I Arpadović - kojemu je nasljednim pravom pripala Hrvatska - godine 1094. utemeljio je Zagrebačku biskupiju i podredio je ugarskom nadbiskupu u Ostrogonu. O tome saznajemo posredno iz kasnijeg dokumenta što ga je 1134. g. izdao ostrogonski nadbiskup Felicijan potvrđujući osnivanje Zagrebačke biskupije (1094) po prvi put u povijesti. Ujedno se u toj ispravi spominje po prvi puta ime grada Zagreba. Uz ime Zagreb veže se izvor što ga je podno katedrale u 14. st. čudesno izmolio blaženi Augustin Kažotić, osnivač zagrebačke katedralne škole i zagrebačkog crkvenog obreda. U novom sjedištu biskupije kralj Ladislav okupio je kanonike i dodijelio ih prvom zagrebačkom biskupu Duhu da mu budu pomoćnicima. Uskoro je naseljen kaptolski brežuljak: kanonici su gradili svoje kurije uz istoimenu široku ulicu Kaptol, redovnici (templari, dominikanci, franjevci, cisterciti) podizali su samostane i crkve, a biskup je već imao dvor južno od katedrale. U XII. stoljeću postoji kaptolska sjemenišna škola, koju osim mladeži što se posvetila svećeničkom zvanju pohađaju i svjetovnjaci. Kralj Ladislav podijelio je Zagrebačkoj biskupiji velike zemljišne posjede tako da je postala najjači feudalni gospodar u srednjovjekovnoj Slavoniji. Crkveno naselje se nakon provale Tatara opasava palisadnom utvrdom. Osnutak i utemeljenje Zagrebačke biskupije najvažniji je događaj za povijest Zagreba i Hrvatske. Felicijanova isprava, kopija Osnivanje biskupskih i kaptolskih naselja Kaptol (Capitulum) je naselje kojim su upravljali kanonici dobivši od zagrebačkog biskupa zemljište sjeverno od katedrale. Stolni kaptol zagrebački je kao zbor kanonika osnovan već pri samom osnutku biskupije. Naselje je izduženog oblika, sa zapada prati liniju potoka Cirkvenika (Medveščaka), a sa istoka je bilo prirodno zaštićeno sustavom Ribnjaka. U drugoj polovici XIII. st. oko naselja su podignute palisadne utvrde. Na prostranom ljevkastom trgu - ulici, kanonici su podizali svoje kurije; u početku su to bile drvene kuće s vrtovima prema potoku, odnosno prema Ribnjacima na istoku. Prema Kaptolskim statutima (1334. god.) svaki je kanonik imao na raspolaganju kuću, takozvanu kuriju. Podno biskupske tvrđe, na mjestu stare hrvatske utvrde Zagreb, spominje se od XII. st. Vicus Latinorum, Laška Ves, Vlaška Ves, naselje koje su nastavali doseljenici, glavninom talijanski trgovci (Latini), po kojima je i prozvana. Vlaška Ves je naselje pod upravom biskupa s pravom izbora vlastitog suca, ali i s obvezama prema gospodaru. Sjeverno od Kaptolske ulice razvila se Nova Ves, Lepa Ves; ispravu o osnutku je izdao 1344. godine stolni Kaptol koji naselje naziva villa (ves, selo). U "slobodnom selu" je već nakon tri godine osnovana župa Sv. Ivana. Blaženi Augustin Kažotić Nada Premerl