http___metro-portal.hr_pred-40-godina-prvi-je-covjek-stupio-na-mjesec_19623_1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 9.1 10.1 10.2
Today marks the 40th anniversary of the greatest accomplishment by man. At 3:17 p.m. on July 20, 1969, the Apollo 11 lunar module, Eagle, landed in the Sea of Tranquility on the moon. A few hours later, Neil Armstrong became the first human to set foot on a celestial body. Do you recall where you were at 9:56 p.m. when those grainy black and white images appeared on the television screen and Armstrong uttered the famous phrase, "That's one small step for man, one giant leap for mankind."? It seemed that the human race collectively held its breath and watched in wonder as this seemingly impossible task was accomplished. President John F. Kennedy on May 25, 1961, in an address to congress said "I believe that this nation should commit itself to achieving the goal, before this decade is out, of landing a man on the Moon and returning him safely to the Earth." Kennedy saw the moon race as a front in the Cold War. Beating the Soviets to the Moon was a goal that, if accomplished, would give the United States a public relations victory. He could not have imagined the political and social climate of 1969 and the impact the moon landing would have on all of us. Armstrong and Edwin "Buzz" Aldrin stayed on the moon for just under 24 hours. Five more Apollo missions would explore the moon before the program was prematurely cancelled. President George W. Bush announced in 2005 plans to once again take men to the moon, outlining a program where a landing would occur by 2020. The new program, named Constellation, will use a hybrid of space shuttle type rockets and Apollo style spacecraft. The new foe in this "space race" is China, who plans to land men on the moon by 2017. The Constellation program has been mired in delays and infighting among engineers. As we celebrate the 40th anniversary of the first lunar landing, perhaps we can rekindle the "can do" spirit that insipred us to leave Earth so many years ago.
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 9.1 10.1 10.2 11.1 11.2 11.3 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1
Prije 40 godina prvi je čovjek stupio na Mjesec Legendarna rečenica Neila Armstronga izgovorena je pred 600 milijuna ljudi u izravnom prijenosu s Mjeseca Danas se obilježava 40 godina od povijesnog prvog ljudskog spuštanja na Mjesec, američkih astronauta misije Apollo 11, jednog od najdojmljivijih događaja 20. stoljeća koji je u televizijskom i radijskom prijenosu pratilo oko 600 milijuna ljudi. Tog 20. srpnja 1969., u 16.18 sati po istočnoameričkom vremenu, isprekidani glas Neila Armstronga, zapovjednika misije Apollo 11, objavio je ushićenoj publici na Zemlji: "Houston, ovdje Baza Mir. Eagle je sletio", uz erupciju oduševljenja u kontroli misije. Improvizirajući i ručno upravljajući lunarnim modulom Eagle, Armstrong ga je spustio u području nazvanom More mira, izbjegavajući brojno stijenje. U zadnjim sekundama spuštanja, kompjutor Eaglea oglasio je alarm koji se kasnije pokazao greškom, a kada je letjelica sletjela, ostalo je goriva za samo 30 sekundi leta, navodi američka svemirska agencija NASA u prigodnom osvrtu na svojoj web stranici. Armstrong je poslije priznao da ga je najviše brinulo spuštanje zbog "golemih nepoznanica i tisuću stvari na koje je trebalo paziti". Nedugo zatim, Armstrong je postao prvi čovjek koji je stupio na drugo svemirsko tijelo. Spustivši se ljestvama iz kabine modula, zakoračio je u sivu prašinu Mjeseca uz glasovitu rečenicu: "Ovo je mali korak za čovjeka, ali divovski skok za čovječanstvo". Uskoro mu se pridružio Edwin "Buzz" Aldrin, opisavši mjesečevu površinu kao "veličanstvenu pustoš". Armstrog i Aldrin dva i pol su sata istraživali mjesečevu površinu, prikupljali uzorke i uzimali fotografije. Za sobom su ostavili američku zastavu, spomen na poginulu posadu Apolla 1, te spomen ploču na jednoj od nogu donjeg stadija Eaglea, s tekstom: "Ovdje su ljudi s planeta Zemlje prvi puta nogom stupili na Mjesec. Srpanj 1969. Došli smo u miru ispred cijelog čovječanstva". Dvojica astronauta potom su uzletjela s gornjim stadijem Eaglea i spojili se zapovjednim modulom Columbia, u kojem je treći član posede Apolla 11 Michael Collins, kružio u orbiti oko Mjeseca. U Tihi ocean kod Havaja spustili su se 24. srpnja, ispunivši obećanje predsjednika Johna F. Kennedya iz 1962. da će čovjek do kraja tog desetljeća stupiti na Mjesec. Misija Apolla 11 počela je 16. srpnja lansiranjem iz Svemirskog centra Kennedy na Floridi, na divovskoj raketi nosaču Saturn V, do danas najvećoj i najmoćnijoj raketi za svemirske letove, visokoj 110 metara i snage potiska od 3350 tona. Nakon jedne i pol orbite oko Zemlje, Apollo 11 kreće prema Mjesecu udaljenom 384 tisuće kilometara, u čiju orbitu stiže tri dana kasnije. Idućega dana, Armstrong i Aldrin odvajaju se u lunarnom modulu Eagle i počinju sa spuštanjem. Nakon Apolla 11, u iduće tri i pol godine, još je 10 američkih astronauta koračalo Mjesecom, do posljednje misije Apolla 17 u prosincu 1972., što je zadnji puta da su ljudi putovali svemirom izvan zemljine orbite. Američka utrka za spuštanje na Mjesec počela je sa strahom da su ih Rusi već nadmašili u svemiru, nakon što je u travnju 1961. ruski kozmonaut Juri Gagarin postao prvi čovjek u svemiru. Kongres je odobrio izdvajanje oko šest milijarda dolara godišnje za program Apollo, ukupno 25 milijarda, što je ekvivalent za današnjih 140 milijarda, kako bi SAD prestigao SSSR na Mjesecu, a možda i na Marsu. Rat u Vijetnamu, recesija i program suzbijanja siromaštva, učinili su istraživanje Mjeseca luksuzom i program Apollo je okončan. Izvor: Hina