http___m.metro-portal.hr_sankcije-eu-a-protiv-bjelorusijes_132256_1.xml
1.1 1.2 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 19.2 20.1 21.1 22.1 22.2 23.1 23.2 24.1 24.2 25.1 26.1 27.1
EU leaders agree on Belarus new sanctions with air space ban over the Belarusian hybrid methods and the arrest of activist – journalist. The European Council strongly condemns the forced landing of a Ryanair flight in Minsk, Belarus, on 23 May 2021 endangering aviation safety, and the detention by Belarusian authorities of journalist Raman Pratasevich and Sofia Sapega. The European Council: - demands the immediate release of Raman Pratasevich and Sofia Sapega and that their freedom of movement be guaranteed; - calls on the International Civil Aviation Organization to urgently investigate this unprecedented and unacceptable incident; - invites the Council to adopt additional listings of persons and entities as soon as possible on the basis of the relevant Belarus new sanctions framework; - calls on the Council to adopt further targeted economic sanctions and invites the High Representative and the Commission to submit proposals without delay to this end; - demands on all EU-based carriers to avoid overflight of Belarus; - calls on the Council to adopt the necessary measures to ban overflight of EU airspace by Belarusian airlines and prevent access to EU airports of flights operated by such airlines; - stands in solidarity with Latvia following the unjustified expulsion of Latvian diplomats. The European Council will remain seized of the matter. Charles Michel had warned President Alexander Lukashenko over Belarus new sanctions EU Leaders met in Brussels for a strategic debate Belarus new sanctions, especially after hybrid methods to land divert Ryanair flight to arrest a journalist. They met in Brussels for a Special European Council on 24 and 25 May 2021. A Ryanair plane flying from Greece to Lithuania has been diverted to Belarus under the threat of a bomb. Finally the country’s opposition claims that it was organised as a hybrid method of warfare to arrest a journalist who was on board. Belarus said the plane was diverted to Minsk because of a bomb threat but finally no explosives were found. Many EU leaders have reacted with outrage, accusing Belarus of “state terrorism” and demanding punishment with Belarus new sanctions. Special EUCO to focus on Belarus Russia hybrid methods I condemn in the strongest possible terms the forced landing of a Ryanair flight in Minsk, Belarus, on 23 May 2021 and the reported detention by Belarusian authorities of journalist Raman Pratasevich. The incident will not remain without consequences. Charles Michel, President of the European Council The Commission President Ursula von der Leyen added that a €3 billion EU investment package for Belarus will be frozen until the country becomes democratic. UN deeply concerned over ‘forced landing’ and arrest of Belarus opposition journalist The UN Secretary-General said on Monday he was “deeply concerned” over the apparent forced landing of a commercial passenger jet over Belarus, and the subsequent detention of a prominent dissident and journalist by authorities there. On Sunday, Roman Protasevich was flying on a Ryanair jet from Greece to Lithuania, where he has been reportedly living in exile since fleeing Belarus in 2019. In the wake of the large-scale popular protests that erupted last August following the disputed presidential election, he was reportedly charged with inciting public disorder and social hatred by the government of President Alexander Lukashenko. According to news reports, the jet was forced to land in Belarus, by a Belarusian military jet, following which, Mr. Protasevich together with his girlfriend, were arrested in Minsk, while three other passengers also left the plane. Belarus reportedly said on Monday that a bomb threat had prompted them to divert the plane to Minsk, and the warplane had been sent to escort the jet to safety on the ground. Call for full inquiry “The Secretary-General is deeply concerned over the apparent forced landing of a passenger aircraft over Belarus on 23 May and the subsequent detention of Mr. Roman Protasevich, a Belarusian journalist on board”, said a statement issued by the Spokesperson for António Guterres. The UN chief called for “a full, transparent and independent investigation into this disturbing incident” and urged all parties concerned to cooperate with the inquiry. He said he remained “greatly concerned by the deteriorating human rights situation in Belarus” in the aftermath of the elections. “He urges the Belarusian authorities to fully respect all its international human rights obligations, including in relation to the freedoms of expression, assembly and association.” Many governments issue condemnation over the incident, including the United States, the United Kingdom, Lithuania, Ukraine and the European Union leaders. EU leaders were reportedly discussing aviation-related sanctions against Belarus at a summit on Monday evening, and a full investigation by the International Civil Aviation Organization (ICAO), a specialized UN agency. ‘Urgent meeting’ called by UN civil aviation industry For its part, ICAO tweeted on Sunday that it was “seriously concerned” over the incident, which could be in contravention of the Convention on International Civil Aviation, known as the Chicago Convention, signed in 1944, which governs the principles and rules of the airline industry. On Monday, the agency said ICAO’s Council President, Salvatore Sciacchitano, had called an urgent meeting of the 36 diplomatic representatives that make up the ruling body, on the Ryanair incident, for this coming Wednesday.
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 15.2 15.3 15.4 16.1 16.2 16.3 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 20.3 20.4
Sankcije EU-a protiv Bjelorusije Čelnici EU-a su složni da će Bjelorusiji biti pooštrene sankcije zbog „ugrožavanja zračnog prometa“. Koje točno sankcije će biti uvedene, na tome se još radi kako bi i pogodile vrhušku u Minsku Zahtjev predsjednicima država ili vlada EU-a i njihovim suradnicima pred sastanak u dvorani za sastanke u zgradi Europe sigurnoj od prisluškivanja je bio konspirativan: svi mobiteli trebaju biti predani službi za sigurnost ili barem potpuno isključeni. U raspravi što učiniti s Bjelorusijom ne smije iz dvorane izaći nikakva informacija - što se inače prilično često događa. Zahtjev Charlesa Michela svjedoči o dramatičnosti trenutka i značenju zaključaka ovog sastanka. Tek na kraju ovog tajnog sastanka je objavljena zajednička izjava Europske unije kao potpuna složna reakcija na prisilno slijetanje irskog putničkog zrakoplova u Minsk ove nedjelje i uhićenje jednog protivnika tamošnjeg režima i njegove partnerice. Kod večere su čelnici EU-a prihvatili čitav popis različitih opcija za sankcije na kojima još treba poraditi Europska komisija i ministarska vijeća članica kako bi onda i formalno stupile na snagu. Osim sankcija, zajednički zahtjev EU-a jest trenutno puštanje na slobodu uhićenog novinara Romana Protaseviča i njegove ruske partnerice Sofije Sapege. Na društvenoj mreži se pojavio video u kojem on objavljuje kako se nalazi u istražnom zatvoru - kako je ta snimka nastala, za sad je nejasno. Ali EU je već i prije od vlade u Minsku zahtijevao puštanje na slobodu zatočenih prosvjednika u toj zemlji - bez ikakvih rezultata. Neće biti više letova preko i za Bjelorusiju Europska unija - kako piše - „najoštrije" osuđuje prisilno slijetanje aviona Ryanaira koji je prolazio kroz zračni prostor Bjelorusije na putu iz Atene u Vilnius. Tim činom se „ugrožava sigurnost zračnog prometa" i traži se od Međunarodnog ureda za zračni promet da ispita ovaj „besprimjeran i neprihvatljiv postupak". Predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen tu govori čak o „otmici" i „do neba vrištećoj nepravdi", poljski premijer Mateusz Morawiecki optužuje Bjelorusiju za „državni terorizam", a njemačka kancelarka Merkel smatra da je razlog slanja vojnih aviona da prisile putnički avion na slijetanje „potpuno nevjerodostojan". Bjeloruske službe su taj čin opravdale tvrdnjom kako se u avionu nalazi bomba koja bi trebala eksplodirati u njezinom zračnom prostoru. Nakon slijetanja bomba nije nađena, ali su uhićeni bjeloruski novinar i njegova prijateljica. „Time je došao kraj za doba retorike", smatra predsjednik Litve Gitanes Nauseda. EU zbog toga u svakom slučaju zabranjuje zrakoplovima bjeloruske kompanije Belavia korištenje zračnih luka u bilo kojoj od 27 članica Unije. Ona inače nudi letove iz Amsterdama, Barcelone, Stockholma i Bruxellesa ne samo za Minsk, nego i u druge destinacije Središnje Azije i Rusije. Isto tako, europskim zračnim prijevoznicima se nalaže da izbjegavaju zračni prostor Bjelorusije. To će europske kompanije koštati goriva i vremena za letove, ali tako i Bjelorusija gubi pristojbe od korištenja njezinog zračnog prostora. „Ciljane" sankcije protiv gospodarskih grana EU također širi popis bliskih suradnika bjeloruskog diktatora Lukašenka kojima se zabranjuje ulazak u EU i kojima će biti zamrznuta imovina u Unijiako je posjeduju. Na tom popisu je već osamdesetak osoba još od nasilnog gušenja prosvjeda u Bjelorusiji i progona tamošnje oporbe. Novina je da EU sad želi uvesti i „ciljane" sankcije protiv određenih gospodarskih grana. EU je drugi po veličini trgovinski partner Bjelorusije s volumenom od oko 11 milijardi eura godišnje. To zapravo nije osobito mnogo, jer Bjelorusija izvozi u EU prije svega drvo i drvenu građu, građevinski materijal i kemikalije. Uvozi opremu i strojeve, prije svega iz Njemačke. EU naravno uvijek mora provjeriti učinak mogućih sankcija i koga će one pogoditi: elitu Bjelorusije ili tamošnje stanovništvo, objašnjava jedan diplomat EU-a prije savjetovanja. SAD je već uveo širok spektar sankcija protiv Bjelorusije, ali EU je dosad oklijevao. Pogotovo u takozvanoj „nuklearnoj opciji" u kojoj bi se ta zemlja isključila iz bankovnog prometa Swift - o tome se među čelnicima EU-a nije niti raspravljalo. To je drastična mjera kakvu je SAD nametnuo protiv Irana i kojom se tako praktično onemogućuje bilo kakvo međunarodno poslovanje. Nema mnogo mjera na raspolaganju Kako se čini, Bjelorusiji će i dalje biti moguće koristiti luku Klaipedu u Litvi koja joj je jedini i najbliži izlaz na more. EU će i dalje biti aktivan u Bjelorusiji u nekim projektima kao što je gradnja autoceste, studentskoj razmjeni ili u olakšicama u dodjeli viza. Ali novog novca iz Bruxellesa za ulaganja u Bjelorusiju za sad više neće biti. „Već postoji gospodarski program u volumenu od tri milijarde eura, ali on će biti suspendiran sve dok se Bjelorusija ne počne pridržavati demokratskih normi", izjavila je Ursula von der Leyen. Kad je riječ o carinama za robu i usluge iz Bjelorusije, „tu se zapravo nema što više učiniti", objašnjava jedan europski diplomat. Na njezine proizvode se već plaća puna carina jer je ona i u carinskoj uniji s Rusijom. Nikakve povlastice nema jer nije niti članica Svjetske trgovinske organizacije, a status „povlaštenog partnera" EU-a Bjelorusija je izgubila još daleke 2007. Glavni problem je opet - Rusija Europskim čelnicima je potpuno jasno kako je Bjelorusiji glavni i najvažniji partner - i politički i na svaki drugi način - Rusija i kako svaka mjera protiv Bjelorusije, već po „zakonu spojenih posuda" znači i zaoštrenje odnosa prema Moskvi. Zato je sad još važnije za EU definirati jasnu strategiju prema Rusiji. Odnosi prema toj zemlji su već na samom dnu još od okupacije Krima, sukoba u Ukrajini i atentata na ruske pripadnike oporbe u EU-u. I ruski ministar vanjskih poslova Lavrov u dogledno vrijeme namjerava ignorirati Europsku uniju.Mada se i prema Putinu Lukašenko ponekad ponaša "kao da razmišlja svojom glavom", jasno je kako je njegov glavni partner bio i ostao vladar Kremlja Načelno, europski čelnici se i dalje žele držati plana od pet točaka koje bi bile preduvjet poboljšanja odnosa. One sežu od zahtjeva Moskvi da se potpuno pridržava sporazuma iz Minska za mir u Ukrajini, jačanja europske obrane protiv virtualnih ili realnih prijetnji iz Rusije, poboljšanja odnosa prema susjednim državama Rusije, selektivne suradnje u samo određenim sektorima kao što je energetika, borbe protiv terorizma i istraživanja svemira pa do boljeg odnosa prema institucijama civilnog društva EU-a i Rusije. Sve je to dogovoreno još 2016., ali se u tome nije daleko odmaklo. Europskoj uniji zapravo i dalje ostaje nada kako će netko drugi - opet Amerika „probiti led" koji vlada u odnosima prema Moskvi. Prije svega su velika očekivanja od mogućeg susreta novog američkog predsjednika Joea Bidena s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom. Na njemu se radi, ali i tu ne treba imati velikih iluzija: čak je i veleposlanik Rusije u SAD-u pozvan u domovinu „na konzultacije" i nema nekih znakova kako bi i taj mogući susret bio pretjerano srdačan. No već bi bio veliki korak i da odnosi Rusije prema Zapadu barem prestanu biti sve lošiji.