http___matis.hr_index.php_hr_novosti_3826-u-matici-predstavljena-knjiga-zeljke-lovrencic_tmpl_component_print_1_layout_default_page__1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 10.7 10.8 10.9 10.10 10.11 10.12 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 15.1
Željka Lovrenčić book promo at the CHF - Details - Created on Wednesday, 14 May 2014 00:00 From Desert to Glaciers (Od pustinje do ledenjaka) is a book by Chilean-Croatian writer Željka Lovrenčić, the 44th in her rich oeuvre. The book was presented at the Croatian Heritage Foundation on 14th May. The promoters and distinguished guests were presented by event moderator Vesna Kukavica, head of the CHF publishing department. Interpreter Darko Mažuranić provided simultaneous translation for the Chilean ambassador to Croatia, Germán Orlando Ibarra Morán, who greeted the gathered and noted that the book's title brilliantly captured the fact that the lion's share of Chile lies between the desert and glaciers. Also on hand to welcome everyone was CHF director Marin Knezović. Stage artist Dubravko Sidor provided an excellent interpretation of excerpts from the book during the promotion. Hispanist, translator and publicist Željka Lovrenčić DSc has of late made her name as an expert in the literature of Chilean writers of Croatian extraction. She has pooled her most recent insights and appraisals in the monograph From Desert to Glaciers, published by the Istrian chapter of the Croatian Writer's Society. Lovrenčić is also a member of the International Artist’s and Writers Association (IWA) and in 1988 was on a Mexican government scholarship at two universities, UNAM and the Colegio de México, where she studied Hispano-American literature. She lived in Chile from 1995 to 2000 where she taught Croatian in Punta Arenas, and served as second secretary (attaché for culture) at the Croatian embassy in Santiago. She works presently at the National & University Library in Zagreb as the head of the Croatica Abroad collection where she collects literature published by Croatians abroad. Her book From Desert to Glaciers – The Literature of Chilean Croatians, was presented last year at the Interliber book fair in Zagreb and in the Chilean capital of Santiago. Chile is home to our most numerous South American community, prominent among which are successful writers, scientists, politicians and businesspeople that consider Croatia to be their second homeland. Professor Sanja Vulić DSc, a respected Croatist at the Croatian Studies department of the University of Zagreb and the author's mentor, offered an exhaustive presentation of the monograph. In the opening chapter Lovrenčić considers the phenomenon of Croatian emigration in general. The figures she cites are, of course, discouraging. 1 million 365 thousand Croatians left their homeland from the mid 19th to the end of the 20th century, which, for Croatia, was a devastating demographic blow, with emigration now once again intensifying. Many of these Croatians moved to Chile and ethnic Croatians now constitute about 1% of the country's population. Among them are a number of current writers. If we look at the period of the past 150 years, the period covers some two hundred authors of Croatian extraction, many of who hail from the island of Brač. It was these massive figures, in fact, that encouraged the author to consider the causes of emigration in the second chapter of her book, while the third chapter focuses on the core topic – the Croatians of Chile. She singles out Antofagasta in the north, Punta Arenas in the south and the capital Santiago in central Chile as the three chief hubs of Croatian immigration. The hard work of the first generation of immigrants and the great sacrifices they made to educate their children saw their descendants take on leading roles in Chilean society. The first writers emerged in the 19th century. In the 20th century the list of writers includes figures such as Lucas Bonacic Doric and Antonio Rendic Ivanovic (born on the island of Brač in Croatia), Vicente Boric Crnosija, Josefa (Pepita) Turina, Francisco Berzovic, Roque Esteban Skarpa Straboni, Domingo Mihovilovic Rajcevic, Fernando Josseau Eterovic, Zlatko Brncic, Yerko Moretic Castillo, Sergio Vodanovic Pistelli, Amalia Rendic, Cedomil Goic Goic, Desenka Vukasovic de Draksler, Agata Gligo and Nicolo Gligo Viel, Boris Tocigl Sega, Dinko Pavlov Miranda, Eliana Yanez Eterovic, Astrid Fugellie Gezan, Mario Banic Illane, Patricia Stambuk Mayorga, Emilia Toro Leontic, Hernan Andradte Martinic, Antonio Carkovic Eterovic, Simon Eterovic, Mirna Huentelican Hraste, Catarina Iglesia Kalcina, Esteban Jaksic Rakela, Julio Pedrol Kusanovic, Jose Perich Slater, Maria Cristina Ursic, Angelo Mladinic Nelson, Oscar Andres Barrientos Bradasic, Luka Fertilio Nikolic, Nikola Fistonic Jerkovic, Andres Grafulic Yankovic, Zlatko Keglevic Ivancic, Milagros Mimica Soto, Jaime Bristilo Canon, Christian Formoso Bavic and Niki Kuscevic Ramirez. Among the writers of the third generation of Croatian immigrants the author singles out Eugenio Mimica Barrasi (whose roots are in the village of Mimice to the south of Omiš), Huan Mihovilovich Hernandez, born in Punta Arenas in 1951 and grew up on the Croatian quarter there, and Ramon Diaz Eterovic, born in Punta Arenas in 1956, also with roots in Brač. Lovrenčić also considers Chilean literature on the whole as the only possible context in which to assess the impact of writers of Croatian extraction. The extensive and comprehensive fourth chapter is dedicated to the three writers the authors feels are most significant: Nicolas Mihovilovic Rajcevic (1916-1986) of Punta Arenas, Antonio Skármeta Vranicic (1940) of Antofagasta and Andres Morales Milohnic (1962) of Santiago. Each of them is also a representative of one generation of Chilean writers of Croatian extraction. Lovrenčić notes that Morales Milohnic, Skármeta, Mihovilovich Hernandez and Diaz Eterovic are among the select group of the greatest living Chilean writers and concludes regretfully that their work is very underappreciated in Croatia. In her analysis the author tapped into a broad range of literature, most in Spanish, but some in Croatian, and pored over hundreds of tomes – many in minute detail, having translated them into Croatian, Vujić concluded. Vesna Kukavica noted that the book treats recent literature among Chilean Croatians based on an analytical study of several generations of writers. The volume, she added, is much more than an overview of the literary and cultural activity of our fellow Croatians – including some internationally acclaimed writers – over the span of several generations. The 270-page volume also features exhaustive references and sources and a comprehensive bibliography. Lovrenčić thanked her colleagues and professors at the University of Zagreb's Faculty of Humanities and Social Sciences and the Croatian Studies department, the publisher and the book's editor, the State Office for Croatians Abroad and the Croatian Heritage Foundation, which has been her "second home" since returning to the homeland and where she has worked on excellent projects such as "Worlds in Contact: Croatia-Chile 2001". She expressed her great delight in Chile, a beautiful land in which a great number of her fellow Croatians have found a wonderful life. Text by: Diana Šimurina-Šoufek; Photos: Snježana Radoš
1.1 2.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 8.6 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 10.7 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 12.1 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 17.1
Autorica rezimira kako Morales Milohnic, Skarmeta, Mihovilovich Hernandez i Diaz Eterovic pripadaju maloj skupini najboljih živućih čileanskih književnika i sa žaljenjem zaključuje da se o njihovim djelima u Hrvatskoj premalo zna - Objavljeno: U Hrvatskoj matici iseljenika 14. svibnja predstavljena je knjiga Od pustinje do ledenjaka - Književnost čileanskih Hrvata dr. sc. Željke Lovrenčić, 44. u njenom bogatom autorskom opusu. Predstavljanje je moderirala Vesna Kukavica, voditeljica Matičina Odjela za nakladništvo koja je predstavila promotore i ugledne goste. Pozdravnu riječ prisutnima uputio je, uz simultani prijevod Darka Mažuranića, Germán Orlando Ibarra Morán, veleposlanik Republike Čile. Naglasio je kako je naslov ove zanimljive knjige zapravo sjajno odabran budući se uistinu između pustinja i ledenjaka nalazi najveći dio Čilea. Pozdravno slovo potom je izrekao i Matičin ravnatelj mr. Marin Knezović. Tekstove iz knjige, u uvodnome dijelu kao i tijekom promocije znalački je interpretirao dramski umjetnik Dubravko Sidor. Hispanistica, prevoditeljica i publicistkinja dr. sc. Željka Lovrenčić posljednjih se godina istaknula kao vrsni znalac književnih djela čileanskih pisaca hrvatskoga podrijetla. Svoje najnovije spoznaje i sudove objelodanila je u monografiji Od pustinje do ledenjaka koja je izašla u nakladi Istarskoga ogranka DHK-a. Među inim, Lovrenčić je članica International Artist’s and Writers Association – IWA, a godine 1988. bila je stipendistica meksičke Vlade na dva tamošnja sveučilišta -UNAM i Colegio de México, gdje je pohađala predavanja iz hispanoameričke književnosti. U Čileu je boravila od 1995. do 2000. godine predajući hrvatski jezik i kulturu u Punta Arenasu, a bila je i drugi tajnik (ataše za kulturu) u Hrvatskom veleposlanstvu u Santiagu. U NSK -u u Zagrebu danas radi kao voditeljica Zbirke inozemne Croatice koja se bavi prikupljanjem građe koju su Hrvati objavili izvan granica RH. Njena knjiga Od pustinje do ledenjaka - Književnost čileanskih Hrvata prošle godine je predstavljena na Interliberu, ali i u glavnome čileanskom gradu Santiagu. Naime, u Čileu živi naša najbrojnija južnoamerička zajednica koju predvode uspješni književnici, znanstvenici, političari i poslovni ljudi koji Hrvatsku smatraju svojom drugom domovinom. Prof. dr. sc. Sanja Vulić, ugledna kroatistica s Hrvatskih studija i mentorica autorice dala je iscrpni prikaz monografije. U uvodnom poglavlju svoje monografije autorica razmatra fenomen iseljavanja Hrvata općenito. Brojke koje navodi su porazne. Riječ je o milijun i 365 tisuća Hrvata koji su iz svoje domovine iselili od sredine 19. do kraja 20. stoljeća, što je za hrvatski narod strahovit demografski udarac, a iseljavanje se u današnjem vremenu opet intenzivira. Budući da je velik broj Hrvata iselio u Čile, danas je u toj zemlji približno 1% stanovnika hrvatskoga podrijetla. Među njima je i velik broj živućih pisaca. Obuhvati li se pak razdoblje od posljednjih 150 godina, može se govoriti o dvjestotinjak autora hrvatskoga podrijetla, od kojih mnogi potječu s otoka Brača. Upravo te goleme brojke potaknule su autoricu da u drugom poglavlju svoje knjige razmotri uzroke iseljavanja, a u trećem se usredotočuje na glavnu temu - Hrvate u Čileu. Kao tri glavna središta naseljavanja izdvaja Antofagastu na sjeveru, Punta Arenas na jugu i glavni grad Santiago u središnjem dijelu Čilea. Budući je prvi iseljenički naraštaj teško radio i uz velike žrtve školovao svoju djecu, potomci Hrvata zauzeli su mnoga značajna mjesta u čileanskom društvu. Nadalje, prvi književnici čileanskoga podrijetla javljaju se već u 19. stoljeću, a u 20. stoljeću to su Lucas Bonacic Doric i Antonio Rendic Ivanovic (rođeni na Braču), Vicente Boric Crnosija, Josefa (Pepita) Turina, Francisco Berzovic, Roque Esteban Skarpa Straboni, Domingo Mihovilovic Rajcevic, Fernando Josseau Eterovic, Zlatko Brncic, Yerko Moretic Castillo, Sergio Vodanovic Pistelli, Amalia Rendic, Cedomil Goic Goic, Desenka Vukasovic de Draksler, Agata Gligo i Nicolo Gligo Viel, Boris Tocigl Sega, Dinko Pavlov Miranda, Eliana Yanez Eterovic, Astrid Fugellie Gezan, Mario Banic Illane, Patricia Stambuk Mayorga, Emilia Toro Leontic, Hernan Andradte Martinic, Antonio Carkovic Eterovic, Simon Eterovic, Mirna Huentelican Hraste, Catarina Iglesia Kalcina, Esteban Jaksic Rakela, Julio Pedrol Kusanovic, Jose Perich Slater, Maria Cristina Ursic, Angelo Mladinic Nelson, Oscar Andres Barrientos Bradasic, Luka Fertilio Nikolic, Nikola Fistonic Jerkovic, Andres Grafulic Yankovic, Zlatko Keglevic Ivancic, Milagros Mimica Soto, Jaime Bristilo Canon, Christian Formoso Bavic, Niki Kuscevic Ramirez. Među piscima koji pripadaju trećemu naraštaju hrvatskih iseljenika, autorica posebice ističe Eugenija Mimicu Barrasija (podrijetlom iz Mimica južno od Omiša), Huana Mihovilovicha Hernandeza, koji je 1951. rođen u Punta Arenasu i odrastao u hrvatskoj četvrti toga grada, Ramona Diaza Eterovica rođenog u Punta Arenasu 1956., također podrijetlom s Brača. Lovrenčić razmatra i čileansku književnost općenito, jer je samo u tom kontekstu moguće odrediti važnost književnika hrvatskoga podrijetla. Najveći dio, opsežno četvrto poglavlje, posvećeno je trojici književnika koje autorica smatra najznačajnijima: Nicolasu Mihovilovicu Rajcevicu (1916.-1986.) iz Punta Arenasa, Antoniju Skarmeti Vranicicu (1940.) iz Antofagaste i Andresu Moralesu Milohnicu(1962.) iz Santiaga. Svaki od njih ujedno i predstavnik jednoga naraštaja čileanskih književnika hrvatskoga podrijetla. Lovrenčić rezimira kako Morales Milohnic, Skarmeta, Mihovilovich Hernandez i Diaz Eterovic pripadaju maloj skupini najboljih živućih čileanskih književnika i sa žaljenjem zaključuje da se o njihovim djelima u Hrvatskoj premalo zna. Autorica je za svoju analizu konzultirala brojnu literaturu, ponajprije na španjolskom jeziku, ali i na hrvatskom, te iščitala na stotine književnih djela, mnoga od njih i vrlo minuciozno jer ih je prevodila na hrvatski, zaključila je Vujić. Vesna Kukavica nadovezala se na izlaganje kazavši kako se knjiga bavi recentnom književnošću čileanskih Hrvata, temeljem analitičkih uvida u više naraštaja naših tamošnjih pisaca. Ona je puno više od pregleda književne i kulturne djelatnosti naših sunarodnjaka - među kojima ima svjetski poznatih autora - pripadnika nekoliko generacija. Građa je raspoređena na 270 stranice, a prati je iscrpni znanstveni aparat i opsežna bibliografija. Autorica je zahvalila na potpori kolegama i profesorima s Filozofskog fakulteta i Hrvatskih studija, izdavaču i uredniku knjige, Državnom uredu za Hrvate izvan RH i Hrvatskoj matici iseljenika koja joj je nakon povratka u domovinu „drugi dom“ i gdje je počela surađivati na izvrsnim projektima kao što je to bila izložba Dodiri svjetova: Hrvatska- Čile 2001. Izrazila je svoje divljenje prema Čileu, prekrasnoj zemlji u kojoj tako dugo, uspješno i lijepo živi veliki broj njenih sunarodnjaka, što je na španjolskome upravo divno zvučalo. Tekst: Diana Šimurina-Šoufek; Fotografije: Snježana Radoš