http___mgz.hr_hr_postav_obcina__1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 6.1
Permanent Display 11. Kaptol The name KAPTOL derives from the Latin word capitulum - the Chapter of Zagreb, i.e. the canons, who lived around the cathedral. They built their houses (curiae) on the main street and in the square in front of the cathedral. These timbered houses frequently burnt down in great fires, which is why in later centuries houses were built of brick and stone. The building boom that began in the late 17th century continued into the first half of the 18th century. In addition to a number of fine Baroque mansions, the town hall was built in the main square and a special building within the fortifications to house the large library. On the west side of Kaptol, planned development of a settlement started in the 15th century. Like the two settlements beneath the south wall of Kaptol, it was inhabited by craftsmen, who had workshops and grocer’s shops in their humble houses. Some of the shops were owned by the municipality of Kaptol: in 1788, this was written on the butcher’s shop at 4 Potok and the old pharmacy at 7 Dolac / 7 Opatovina. The parish church of St. Mary at Dolac was visited by believers from far and wide, especially between 1790 and 1803, when the parish priest was Adam Alojz Baričević, who had an entrance opened for them on the west side of the church. Baričević celebrated Christmas with carol singing in Croatian. His house at Dolac and the rectory bore the name hisa plemenita (‘noble house’). South Opatovina and Dolac were demolished after 1925 to make room for Zagreb’s main market (1928). The south wall of Kaptol has survived only in the name of Pod Zidom (Under the Wall), the street running parallel to the market. Željka Kolveshi
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 9.1 9.2
Stalni postav 11. Občina slavni Kaptolom zagrebački Naselje Kaptol dobilo je ime po svojim stanovnicima kanonicima koji zajedno čine Stolni kaptol. Niz glavnu ulicu i na trgu pred Stolnicom kanonici su podigli svoje domove, kanoničke kurije. Na početku drvene su kuće stradavale u čestim velikim požarima, što je potaklo kanonike na zidanu gradnju. Građevni zamah potkraj XVII. stoljeća, nastavljen i tijekom prve polovice XVIII. stoljeća, cjelovito je formirao baroknu gradnju niza kurija zvanih Dvori plemeniti. Na trgu je bila podignuta kaptolska vijećnica, a unutar tvrđe posebna zgrada za bogatu knjižnicu. Na zapadnoj strani Kaptola planski je osnovano naselje građana već u XV. stoljeću. Zajedno s naseljem Dolac i ulicom Potok ispod južnog kaptolskog zida bilo je naseljeno većinom obrtnicima koji su u svojim skromnim kućama - hisa purgarszka - otvarali radionice ili dućane mješovitom robom. Pojedinim dućanima vlasnik je bila općina Szlavnoga Kaptoloma Zagrebechkog; primjerice taj su naslov 1788. godine nosile mesnice na Potoku 4 i stara apoteka na Dolcu 7 / Opatovina 7. Župnu crkvu Sv. Marije na Dolcu pohodili su i vjernici iz okolice, osobito u vrijeme njezina župnika Adama Alojza Baričevića, od 1790. do 1803. godine, koji je za njih dao otvoriti novi ulaz sa zapadne strane. Baričević je pjevanjem na hrvatskom jeziku slavio Božić. Njegova kuća na Dolcu i župni dvor nosile su naziv hisa plemenita. Južni dio Opatovine i naselje Dolac srušeni su poslije 1925. godine pa je na tome mjestu izgrađena (1928. god.) središnja zagrebačka tržnica. Nekadašnji kaptolski zid na južnoj strani sačuvao se još samo u imenu ulice Pod zidom. Željka Kolveshi Vezani članci Eterović, Koraljka. »Občina slavni Kaptolom zagrebački«. // Komunalni vjesnik, god. XII, br. 166, 10. srpnja 1997., str. Fatović-Ferenčić, Stella; Jasenka Ferber-Bogdan. 400 godina dokumenta o ljekarni sv. Marije na zagrebačkom Kaptolu (1599-1999).