http___limun.hr_main.aspx_id_914034_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4
The euro may not exist in 10 years’ time if Paris and Berlin fail to bolster the single currency union, French presidential candidate Emmanuel Macron said on Tuesday, adding the current system benefited Germany at the expense of weaker member states. The eurozone is an economic and monetary union (EMU) of 19 European Union (EU) member states that have adopted the euro as their common currency. Introduced in 1999, it is one of the largest economic regions in the world and currently consists of Austria, Belgium, Cyprus, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Ireland, Italy, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Portugal, Slovakia, Slovenia, and Spain. Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania, Sweden, and the United Kingdom are EU members but do not use the euro. The global financial crisis of the late-2000s forced the eurozone to grant emergency loans to its member states on the condition they established economic reforms.
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 7.1 9.1 11.1 13.1 15.1 17.1 18.1 20.1 22.1 24.1 26.1 27.1 28.1 28.2 28.3 28.4 28.5 29.1 31.1 33.1 35.1 36.1 36.2 37.1 37.2 39.1 41.1 43.1 45.1 46.1 47.1 47.2 48.1 50.1 52.1 54.1 56.1 58.1
EU od gospodarske zajednice do monetarne unije Schumanov plan - Europska zajednica za ugljen i čelik (European Coal and Steel Community): Njemačka, Francuska, Italija, Nizozemska, Belgija i Luksemburg - integracija industrija važnih za vođenje rata. Istih šest država osniva Europsku ekonomsku zajednicu (EEZ). Cilj: izgradnja zajedničkog tržišta, uklanjanje privrednih prepreka, koordiniranje gospodarskih politika. Ugovor o udruživanju organa EEZ-a, EZUČ i EUROATOM-a. Od potpisa ugovora u upotrebi je naziv Europska zajednica kao zajednički naziv za ove tri zajednice. Uspostavljanje carinske unije. Ugovor iz Maastrichta = Ugovor o Europskoj uniji - postavljeni ciljevi ekonomske i monetarne unije, jedinstvene valute, zajedničke vanjske i sigurnosne politike, zajedničke obrambene politike, a zatim i obrane, uvođenja građanstva Unije, uske suradnje u pravosuđu i unutarnjim poslovima. Ugovorom u Europskoj uniji ovaj je europska integracija iz pretežno gospodarske integracije prerasla u političku uniju. Pet kriterija za usvajanje eura kao valute Stabilnost cijena - stopa inflacije ne smije biti viša od 1,5 posto od prosječne stope inflacije tri zemlje članice s najnižom inflacijom u prethodnoj godini. Proračunski manjak - manji od 3% bruto domaćeg proizvoda. Dug - javni dug ne smije premašiti 60% BDP-a, ali zemlji s većim javnim dugom bit će dopušteno usvojiti euro ako je uočljiv trend dugotrajnog smanjivanja javnog duga. Kamate - dugoročne kamate ne smiju premašiti 2% kamatne stope tri zemlje članice s najnižom inflacijom u prethodnoj godini. Stabilnost tečaja - tečaj domaće valute mora ostati unutar unaprijed ostavljenih margina fluktuacije minimalno dvije godine. Kriteriji za članstvo Politički - stabilnost institucija koje osiguravaju demokraciju, vladavinu prava, poštivanje ljudskih prava i prava manjina i prihvaćanje ciljeva Unije Gospodarski - postojanje djelotvornog tržišta gospodarstva te sposobnost tržišnih čimbenika da se nose s konkurentskim pritiscima i tržišnim zakonima unutar EU Pravni - usvajanje cjelokupne pravne stečevine EU Administrativni - prilagodba odgovarajućih administrativnih struktura s ciljem osiguranja uvjeta za postupnu i skladnu integraciju. Europska monetarna unija Ekonomska i monetarna unija (Economic and Monetary Union - EMU) naziv je procesa harmoniziranja ekonomskih i monetarnih politika država članica EU s ciljem uvođenja zajedničke valute - eura. 2002. Uvođenje eura u 12 država monetarne unije, a u kasnijim fazama još 5: Austrija, Belgija, Finska, Francuska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska, Grčka, Slovenija, Cipar, Malta, Slovačka, Estonija. EUR nisu uvele V. Britanija, Danska, Švedska, Bugarska, Češka, Latvija, Litva, Mađarska, Poljska i Rumunjska. Od 1.siječnja 1999. za provedbu monetarne politike eurozone, odgovorna je Europska središnja banka (European Central Bank - ECB). ECB i nacionalne središnje banke članica koje su uvele euro, čine Eurosustav Europski sustav središnjih banaka pak obuhvaća ECB i središnje banke država članica, bez obzira jesu li uvele euro ili ne. EU i HRVATSKA Status kandidata 2004. Početak pregovora 2005. Zatvaranje pristupnih pregovora 2011. Pregovori o pristupanju su pregovori o uvjetima pod kojima država kandidatkinja pristupa EU i njezinim osnivačkim ugovorima, a koji se nakon završetka pregovora utvrđuju međunarodnim ugovorom između država članica EU i države kandidatkinje - tzv. Ugovorom o pristupanju - potpis RH UP 09.12.2011. Pristupanje u članstvo EU uvjetovano je prihvaćanjem svih prava i obveza na kojima se zasniva EU i njezin institucionalni okvir, obuhvaćenih pod pojmom pravne stečevine EU. Najvažniji elementi pravne stečevine EU su: primarno zakonodavstvo - osnivački ugovori sekundarno zakonodavstvo - uredbe, direktive, odluke, preporuke i mišljenja drugi izvori prava - presude Suda EZ-a, opća načela prava, međunarodni ugovori ostali akti - rezolucije, izjave, preporuke, smjernice, zajedničke akcije, zajednička stajališta itd. Unutarnje tržište EU i temeljne slobode Unutarnje tržište (Border-free Europe; single market; common market; geslo "In varietate concordia"= "Sloga u različitosti" ): područje bez unutarnjih granica u kojemu se, u skladu s odredbama Ugovora, osigurava sloboda kretanja robe, osoba, usluga i kapitala - sinergija ekonomske i političke snage. Svrha mjera kojima se regulira unutarnje tržište je integrirati tržište država članica i osigurati slobodno kretanje robe/usluga/radnika slično onome unutar nacionalnog teritorija. Temeljne tržišne slobode sloboda kretanja robe sloboda kretanja usluga sloboda poslovnog nastana sloboda kretanja radnika sloboda kretanja kapitala.