http___www.klokanica.hr_jaslicka-dob_zdravlje_probiotici-za-bolji-imunitet-500_1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 17.2 17.3 18.1 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 21.2 22.1 23.1 24.1 25.1 25.2 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 46.2 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 51.2 51.3 51.4 52.1 53.1 54.1 54.2 54.3 55.1 56.1 56.2
What are Probiotics? Probiotics are live microbial organisms that are naturally present in the digestive tract and vagina. The digestive tract maintains a balance between healthy and potentially harmful micro-organisms. Healthy micro-organisms, also called microflora, are residents of the digestive tract that have a protective role in our bodies. There are over 400 species of microorganisms in the human digestive tract, including Lactobacillus and Bifidobacterium. As we age, the proportion of healthy microflora in our bodies declines and is less able to protect us from disease. Probiotics are considered beneficial and are sometimes referred to as "friendly" bacteria. Some of the ways they are thought to promote health include suppressing the growth of potentially harmful bacteria, improving immune function, enhancing the protective barrier of the digestive tract, and helping to produce vitamin K. A number of medical, diet, and lifestyle factors are believed to disturb the balance in the colon. This imbalance is called dysbiosis. Factors include: - Inadequate dietary fiber - Oral antibiotic therapy - Infant formula feeding - Ingestion of environmental toxins No longer kept in check, less healthy bacteria and yeast may flourish, which is thought to increase the likelihood of conditions such as infectious diarrhea and vaginal yeast infections. Health Benefits of Probiotics A literature review on probiotics found 185 studies published in what they deemed to be credible journals between 1980 and 2004. The most commonly studied condition was diarrhea (41 or 22% of the 185 studies). Seven studies looked at probiotic use in adults, focusing on the strains Lactobacillus reuteri, Lactobacillus GG, L casei, L acidophilus, and Saccharomyces boulardi. Although they varied in dose and probiotic strain, in six of the studies, probiotics shortened the course of diarrhea or decreased its severity. Related: Saccharomyces boulardii: What You Need to Know Many studies have looked at probiotic use in children. Once again, there is a wide range of doses and probiotic strains. The most commonly used strains were Lactobacillus acidophilus, L casei, L GG, and Bifidobacteria. In 20 of the studies published between 1980 and 2004, all of the studies found an improvement. Seven out of 12 controlled trials reported a definite prevention of antibiotic-associated diarrhea. In addition, a meta-analysis looked at 9 randomized, double-blind, placebo controlled trials with a total of 1214 patients. Six of the nine trials showed a significant benefit of probiotics. Diabetes Probiotics are thought to combat oxidative stress, believed to play a major role in the development and progression of diabetes. A study assessed the effectiveness of probiotics and yogurt on blood glucose and antioxidant status in people with type 2 diabetes. For the study, 64 people with type 2 diabetes were assigned to two groups. One group took 300 grams/day of probiotic yogurt containing Lactobacillus acidophilus La5 and Bifidobacterium lactis Bb12 and people in the control group tool 300 grams per day of conventional yogurt for six weeks. Fasting blood tests, 24 hour diet recalls and anthropometric measurements were collected before and after the six week study period. After six weeks, fasting blood glucose and hemoglobin A1c were decreased compared to the baseline measurement and glutathione peroxidase, erythrocyte superoxide dismutase, and total antioxidant status increased compared to the control group, indicating that probiotic yogurt may be a promising functional food for the management of diabetes. Functional Bowel Disorders Studies on probiotics for functional bowel disorders have had inconsistent results, which might be due to differences in probiotic strains used in the studies. A study examined the probiotic bacterias Lactobacillus acidophilus NCFM and Bifidobacterium lactis Bi-07 twice a day in people with functional bowel disorders excluding constipation. Primary outcomes were relief of gastrointestinal symptoms and treatment satisfaction. Secondary outcomes were changes in the severity of symptoms, well-being, and quality of life. After four and eight weeks, abdominal bloating improved in the group taking the probiotics compared with those taking the placebo. Common Uses for Probiotics - Diarrhea Due to Antibiotic Use - Traveler's Diarrhea - Side Effects of Radiation Therapy - Irritable Bowel Syndrome - Vaginal Yeast Infections - Ulcerative Colitis - Crohn's Disease - Immune Support - Lactose Intolerance - Prevention of Colds - Allergic Rhinitis / Hayfever - Constipation - Colon Cancer Prevention - Pouchitis - Small Intestine Bacterial Overgrowth - Canker Sores Sources of Probiotics Probiotics can be found in capsule, liquid, powder, or tablet form. Acidophilus drinks can be found in health food stores and some grocery stores and Asian grocers. Probiotics can also be found in cultured dairy products such as yogurt or kefir, however, the number of live organisms varies greatly from product to product due to differences in processing methods. Fermented foods such as sauerkraut also contain probiotics. Related: Kefir: What You Need to Know Once ingested, probiotics colonize the intestines and other parts of the body and can sustain themselves unless they are destroyed by antibiotics or other factors. Although they are thought to be essential for health, because they can sustain themselves in the body under normal circumstances, there is no recommended daily intake of probiotics. Prebiotics "Prebiotics" are also thought to improve the balance of probiotics in the intestines. They are non-digestible carbohydrates that stimulate the growth of beneficial bacteria in the intestines. Sources of prebiotics include fructo-oligosaccharides (FOS) and inulin, found in onions, asparagus, chicory, and banana. FOS is also available as a supplement and is sometimes combined with probiotic dietary supplements. Safety Concerns of Probiotics Side effects of probiotics may include mild, temporary digestive complaints, such as gas and bloating. People who are immunosuppressed should seek medical advice before using probiotics. It is possible that the probiotic itself may cause a serious infection. One death was reportedly linked to probiotic use in a person taking immunosuppressant medication. Potential Drug Interactions Probiotics may interact with immunosuppresant medication (see above). Probiotics are recommended by some health practioners during and/or after antibiotic use.
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8 19.1 20.1 20.2 20.3 20.4 21.1 21.2 21.3 21.4 21.5 22.1
Nakon respiratornog, probavni sustav je drugi najveći entitet koji povezuje organizam s vanjskim svijetom. Budući da svakoga dana probavni sustav prima značajne količine hrane i tekućine, postoji i opasnost od unosa raznih otrova i patogenih organizama koje, zajedno s velikom količinom bezopasnih antigena, „nadzire“ crijevni imunološki sustav. Uloga probavnog sustava je razgraditi hranu do manjih sastojaka te apsorbirati nutrijente od kojih organizam može imati koristi, ali i istovremeno eliminirati tvari koje su potencijalno rizične za zdravlje. Bakterije probavnog sustava neophodne su za njegovu normalnu fiziološku funkciju, no neke mogu biti i potencijalno patogene. Disbioza se javlja kada je ravnoteža crijevne bakterijske mikroflore narušena, odnosno, kada „dobre“ i „loše“ bakterije nisu u ravnoteži što može izazvati metabolički ili imunološki odgovor domaćina. Učinkovita obrana od gripe i prehlade Manja učestalost infekcija i smetnji u probavnom sustavu u dojene djece djelomično može biti objašnjena razlikama u mikroflori dojene djece i djece hranjene dojenačkim mlijekom. Spoznaje prema kojima bifidobakterije i laktobacili u crijevima štite od potencijalno patogenih mikroorganizama i tako djeluju kao dio crijevne obrambene barijere, pridonijele su inicijativi za uključivanje probiotika u dojenačka mlijeka i njihovu primjenu kao dodatka prehrani u najranijoj dobi. Pri tome je ustanovljeno da specifične bifidobakterije i laktobacili, primijenjeni oralno, uspješno nastanjuju probavni sustav dojenčadi i male djece. U nekim slučajevima, broj bifidobakterija može doseći vrijednosti slične onima u dojene djece, a suplementacija bifidobakterijama u prijevremeno rođene djece također povoljno modificira crijevnu mikrofloru dojenčadi. Utjecaj probiotika na zdravlje djece čini se intrigira sve više znanstvenika širom svijeta. Ispitivanjem učinka probiotika na pojavu gripe i prehlade kod predškolske djece, ispostavilo se kako svakodnevna konzumacija probiotičkih bakterija u zimsko doba može smanjiti pojavu tipičnih simptoma prehlade kao što su začepljen nos, povišena temperatura i kašalj. Spomenuta studija testirala je utjecaj dvije vrste bakterija, Lactobacillus acidophilus i Bifidobacterium animalis, a autori zaključuju kako najučinkovitiju obranu od gripe i prehlade pruža istovremeni unos oba probiotička soja. Terapija za dojenačke kolike Studija talijanskih znanstvenika pod vodstvom Francesca Savinoa objavljena prije dvije godine pokazala je da primjena probiotičke bakterije Lactobacillus Reuteri Protectis značajno smanjuje plač dojenčadi zbog dojenačkih kolika. Pod vodstvom znanstvenika sa Sveučilišta Turin, istraživanje provedeno na 50 dojenčadi (do 3 mjeseca starosti) tijekom 21 dan, pokazalo je kako dnevno davanje 108 CFU laktobacila značajno skraćuje dječji plač, odnosno smanjuje crijevne kolike (grčeve) koje ga uzrokuju. Prvih tjedan dana suplementacije vrijeme plača se smanjilo sa 300 na 95 minuta dnevno, a pri trotjednoj suplementaciji brojka minuta plača spala je na svega 35 min dnevno! S obzirom na to da su kolike i posljedični plač najčešća problematika prvog dojenačkog tromjesečja, te da zahvaća gotovo 30% djece, ovakav prirodan način prevencije mogao bi naći značajno mjesto u terapijskim opcijama. Skraćuju trajanje proljeva Rastući broj istraživanja svjedoči o terapijskim svojstvima probiotika. U tom kontekstu, dobro dokumentirani učinci probiotika su manja učestalost i kraće trajanje proljeva vezanih uz infekciju bakterijom Clostridium difficile, infekciju rota-virusom, te manja učestalost putničkih proljeva. Stoga se može reći da probiotici posjeduju preventivno i terapijsko djelovanje na nekoliko vrsta proljeva različitih uzroka. Ta povoljna djelovanja probiotika dokazana su za više vrsta probiotičkih sojeva, poglavito iz rodova Lactobacillus i Bifidobacterium. U studijama je istraživana njihova medicinska uporaba, bilo kao jedan, izolirani soj ili kao mješavina više sojeva. Prevencija zaraze rota virusom Rezultati objavljenih kliničkih studija pokazali su kako je korist davanja probiotika zdravoj djeci u svrhu prevencije akutnih gastrointestinalnih infekcija skromna. Većina studija provedena je u zajednicama poput vrtića i jaslica, a najčešći uzročnik akutnih proljeva u djece bio je rotavirus. Korišteni su probiotički sojevi LGG, Streptococcus thermophilus, Lactobacillus casei, Bifidobacterium lactis ili Lactobacillus reuteri u kombinaciji s mlijekom, dojenačkim pripravkom ili kao dodaci prehrani. Rezultati metaanalize primjene probiotika za prevenciju akutnog rotavirusnog gastroenteritisa u dječjim vrtićima pokazali su kako je potrebno tretirati sedmoro djece s LGG-om kako bi se prevenirao rotavirusni gastroenteritis kod jednog djeteta. Pregledom brojnih studija može se zaključiti da nema dovoljno potvrda za primjenu rutinske primjene probiotika za prevenciju dijareje izazvane rotavirusom. To ne znači da u određenim situacijama primjena probiotika nije korisna, no ipak se više nade polaže u cjepivo protiv rotavirusa. Primjena u početnoj fazi bolesti Dobro dizajnirani klinički pokusi provedeni na zdravoj djeci ukazali su na terapijski potencijal probiotika u djece s akutnim infektivnim proljevom. U jednoj placebo kontroliranoj kliničkoj studiji, primjena LGG-a je značajno skratila trajanje rotavirusne dijareje prosječno za 40 sati. Primjena probiotika skratila je i potrebno trajanje intravenske rehidracije za prosječno 18 sati. Nekoliko različitih sustavnih pregleda studija pokazali su da postoji korist primjene probiotika u terapiji akutnog infektivnog proljeva u djece. Ti pregledi pokazuju kako probiotici smanjuju broj proljevastih stolica i trajanje proljeva za prosječno 1 dan. Također, pokazuju da su te blagodati ovisne o primijenjenom soju, do danas se najučinkovitijim sojem smatra LGG, a učinak je ovisan o dozi, odnosno bilježi se kod doza većih od 1010 CFU. Probiotici su učinkovitiji kada se primijene u početnoj fazi bolesti, posebice kod virusnih gastroenteritisa. Stoga se može zaključiti da postoji korist primjene probiotika, posebice LGG-a kada se primijeni u ranoj fazi bolesti. Pomoć kod terapije antibioticima Brojne analize studija pokazuju da primjena probiotika u prevenciji proljeva izazvanih antibioticima ima blagotvoran učinak. Obično se terapija probioticima započinje istodobno s terapijom antibioticima (konkretno u slučaju liječenja respiratornih infekcija), no pritom između uzimanja antibiotika i probiotika treba biti razmak od 3 sata. Terapija antibioticima u usporedbi s placebom smanjila je rizik pojave proljeva izazvanih antibioticima od 28,5 – 11,9 posto. LGG, Bifidobacterium lactis, Streptococcus thermophilus i Saccharomyces boulardii najčešće su korišteni sojevi u tim istraživanjima. Djeca u tim studijama primala su ili dojenačke mliječne pripravke obogaćene probioticima ili su im davani dodatni probiotici u pripravcima. Prema jednoj objavljenoj metaanalizi, terapija probioticima značajno smanjuje rizik od dijareje izazvane antibioticima u usporedbi s placebom. Dobar učinak pokazala su oba korištena soja – i Saccharomyces boulardii i LGG. Stoga je zaključak da je probiotike uputno koristiti u svrhu prevencije proljeva izazvanih antibioticima. S druge strane, učinkovitost probiotika u terapiji proljeva izazvanog antibioticima nije potvrđena. Pročitajte i druge članke u specijalu "Dječja probava"!