http___www.kornati.hr_index.php_biologija-kopno_63-o-flori_1.xml
1.1 1.2 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 9.1
There are 89 islands, islets and reefs in the Kornati National Park. The great number of islands, their different geomorphological characteristics, their shapes, climate conditions, cliffs (crowns) on the outer island chain, all of that makes the islands special and it's visible in their flora and vegetation. This specialness was influenced by various factors closer or farther in the geological past, shaping into an extremely interesting and unique place. In the view of natural sciences, particularly biogeography, the Kornati islands belong to a separate Adriatic vegetational sector of the Mediterranean region. An important feature of the sector is a mutual association of plants belonging to the east and west Mediterranean floral elements. This is the place where the western, that is, eastern borders of their respective areas meet. The islands have a general Mediterranean plant cover with particular endemic plants, while in the vegetational and phytogeographical regards they belong to the eumediterranean holm oak zone. The Kornati used to be covered with holm oak forests that people by their activities (like elsewhere in the Mediterranean) gradually turned into karst pastures. Today's vegetation could be sorted into twenty plant communities with some of them represented only in fragments. Among the more important communities are: Maybe we should pay more attention to the vegetation of karst pastures, as the most widely spread on the Kornati, particularly on the island of Kornat. For this eumediterranean area, it is important that its heavily degraded surfaces get overgrown with the karst pasture vegetation with submediterranean features. Most of the degraded surfaces are occupied by two communities. One of them is the community of feather grass and sage with kneeholm and bunch grass (Stipo-salvietum officinalis brachypodietosum ramosi) – it appears in comparatively heavily degraded limestone stony ground with shallow soil exposed to the wind. The other community, fescue and hairgrass with bunch grass (Festuco koelerietum splendentis brachypodietosum ramosi) – it appears on surfaces comparatively less heavily degraded than in the previous community. Both communities with their characteristic species developed in large areas that served or serve as pastures. The two communities are exactly those that appear as "bare" ground during summer and appear lifeless to a cursory glance. They were created as the last stage in the process of degradation of forest vegetation. On the other hand, it is obvious that the karst pastures, as a characteristic feature of the karst landscape, are "under attack" by the pioneering vegetation of garrigue and macchia. Although the flora of the Kornati National Park has been studied for two hundred years, it is still not completely known. The most studied vascular plants (ferns and spermatophytes) number around 650 species. More important – if we can say that a species is more important or less important because every species has its place – plant species of this area are Dubrovnik Knapweed (Centaurea ragusina), White Corydalis (Corydalis acaulis), Felt Seseli (Seseli tomentosum), Adriatic Iris (Iris adriatica), Illyrian Iris (Iris illyrica), Silverbush (Convolvulus cneorum), Bunch-flowered Narcissus (Narcissus tazetta), Tree Spurge (Euphorbia dendroides), different species of orchids (Orchidaceae) and many others.
1.1 1.2 2.1 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1
Otočje NP Kornati obuhvaća (kao što je poznato) 89 otoka otočića i hridi. Taj veliki broj otoka , različite geomorfološke osobine, njihov oblik, klimatski uvjeti, strmci (krune) na vanjskom nizu otoka čine kornatsko otočje osebujnim, što se očituje u flori i vegetaciji. Na ovu osebujnost utjecali su brojni činitelji bilo u daljnjoj ili bližoj geološkoj prošlosti, a tijekom povjesti oblikovalo se u vrlo zanimljiv i jedinstven prostor. U prirodoznanstvenom, osobito u biogeografskom pogledu kornatsko otočje pripada jednom zasebnom jadranskom vegetacijskom sektoru mediteranske regije za koju je značajno međusobno udruživanje biljaka istočno mediteranskog i zapadno mediteranskog flornog elementa koje ovdje imaju zapadne, odnosno istočne granice svojih areala, te s jedne strane s opće mediteranskim i s druge strane posebnim endemičnim biljkama, dok vegetacijsko-fitogeogafski pripadaju eumediteranskoj zoni crnike. Kornati su nekada bili pokriveni šumom crnike koje su kroz stoljeća (kao i drugdje na Mediteranu) ljudi svojim djelovanjem pretvorili u kamenjarske pašnjake. Današnja vegetacija mogla bi se svrstati u dvadesetak biljnih zajednica od kojih su neke samo fragmentarno zastupljene. Među značajnijim zajednicama mogu se navesti: Možda bi malo više pažnje trebalo posvetiti vegetaciji kamenjarskih pašnjaka, kao najraširenijoj na kornatskom otočju, posebno na otoku Kornatu. Dakle, za ovo eumediteransko područje je značajno da njegove jako degradirane površine obrašćuje vegetacija kamenjarskih pašnjaka submediteranskog karaktera. Najveći dio degradiranih površina zauzele su dvije zajednice. Jedna je zajednica kovilja i ljekovite kadulje s kostrikom i mogorušem (Stipo-salvietum officinalis brachypodietosum ramosi) - vezana za razmjerno jako degradirane vapnenačke kamenjare s plitkim tlom izložene udarima vjetra. Druga zajednica, zajednica vlasulje i smilice s mogorušem (Festuco koelerietum splendentis brachypodietosum ramosi), vezana je za površine koje su relativno manje degradirane od prethodne zajednice. Obje biljne zajednice sa svojim karakternim vrstama razvile su se na velikim površinama koje su služile, a i danas služe kao pašnjaci. Upravo ove dvije zajednice ljeti imaju izgled «pustih» kamenjara i površnom promatraču izgledaju prividno bez života, a nastale su kao krajnji stadij u procesu degradacije šumske vegetacije iako već upada u oči kako su ti kamenjarski pašnjaci kao karakterističan element krškog krajolika «napadnuti» od pionirske vegetacije gariga i makije. Iako se flora Nacionalnog parka Kornati proučava već dvijestotinjak godina, ipak ona još uvijek nije u potpunosti poznata. Najviše proučavana vaskularna flora (papratnjače i sjemenjače) do sada uključuje preko 650 biljnih svojti. «Značajnije» - (ako se uopće može nešto proglasiti značajnijim ili manje značajnim, jer svaka vrsta ima svoje mjesto u prirodi) - biljne vrste ovog područja su: dubrovačka zečina (Centaurea ragusina), bijela šupaljka (Corydalis acaulis), pustenasto devesilje (Seseli tomentosum), jadranska perunika (Iris adriatica), ilirska perunika (Iris illyrica), srebroliki slak (Convolvulus cneorum), višecvjetni sunovrat (Narcissus tazetta), drvenasta mlječika (Euphorbia dendroides), vrste iz porodice kaćunovica - Orchidaceae i mnoge druge.