http___www.krenizdravo.net_zdravlje_kreni-sa-srcem_bolesti-srcanih-zalistaka-kako-ih-razlikovati_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 47.1 48.1 48.2 49.1 50.1 51.1 52.1 52.2 52.3 53.1 54.1 54.2 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 74.2 75.1 76.1 76.2 77.1 78.1 79.1 80.1 80.2 81.1 82.1 83.1 84.1 84.2 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 91.2 91.3 91.4 92.1 92.2 92.3 93.1 93.2 93.3 94.1 94.2 95.1 96.1 97.1 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 102.2 102.3 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1 108.1 109.1 110.1 111.1 111.2 112.1 113.1 114.1 115.1 115.2 115.3 116.1 117.1 118.1 118.2 118.3 119.1 120.1 121.1 122.1 122.2 123.1 123.2 124.1 125.1 126.1 127.1 127.2 128.1 129.1 130.1 131.1 132.1 133.1 134.1 135.1 136.1 137.1 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 144.1 145.1
Table of Contents Heart murmurs are due to vibrations caused by turbulent flow within the heart. The most common causes are due to left-sided valvular heart disease and tricuspid regurgitation. Nonvalvular causes of heart murmur include: - Innocent “flow” murmurs, especially in children. - High-output states (e.g., pregnancy, thyrotoxicosis, and fever). - Congenital heart disease, such as atrial septal defects (ASD), ventricular septal defects (VSD), patent ductus arteriosus (PDA), and coarctation of the aorta. Differential Diagnosis of Heart Murmurs - Ejection systolic murmurs - Holosystolic murmurs - Diastolic murmurs - Continuous murmurs Ejection Systolic Murmurs These usually originate in the right or left ventricular outflow tracts. They reach a crescendo in mid-systole and die down before the second heart sound. Causes of ejection systolic murmurs in the aortic area (second right intercostal space) include the following: - Supravalvular (e.g., supra-aortic stenosis or coarctation of the aorta). - Valvular (e.g., aortic stenosis or aortic sclerosis). - Subvalvular (e.g., hypertrophic obstructive cardiomyopathy). - Hyperkinetic states due to increased flow across the valves. Causes of ejection systolic murmurs in the pulmonary area (second left intercostal space) include the following: - Supravalvular (e.g., pulmonary arterial stenosis). - Valvular (e.g., pulmonary valve stenosis). - Subvalvular (e.g., infundibular stenosis). - Flow murmurs, hyperkinetic states, and left-to-right shunts (e.g., ASD). Causes of ejection systolic murmurs at the apex include flow murmurs and aortic stenosis (radiation from the aortic area). Holosystolic Murmurs These murmurs are of uniform intensity and are heard throughout systole, merging with the second heart sound. Causes of holoystolic murmurs at the lower left sternal edge include tricuspid regurgitation and VSD, and causes of those at the apex include mitral regurgitation. Diastolic Murmurs These are never normal or physiologic. Causes of early diastolic murmurs at the left sternal edge include aortic regurgitation and pulmonary regurgitation. Causes of mid-diastolic murmurs include tricuspid stenosis and increased flow across a nonstenotic tricuspid valve (e.g., ASD and tricuspid regurgitation). Causes of diastolic murmurs at the apex include the following: - Mitral stenosis. - Carey Coombs murmur (due to thickening of mitral valve leaflets in acute rheumatic fever). - Austin Flint murmur (due to fluttering of the anterior mitral valve cusp in aortic regurgitation by the regurgitant stream). - Increased flow across a nonstenotic mitral valve (e.g., VSD and mitral regurgitation). - Graham Steell murmur: pulmonary regurgitation secondary to pulmonary hypertension (also heard at left sternal edge). Continuous Murmurs Continuous murmurs are heard during systole and diastole, such as in: - PDA - coronary arteriovenous fistula - ruptured aneurysm of the sinus of Valsalva - cervical venous hum - ASD with mitral stenosis History in the Patient with Heart Murmurs There are no symptoms of cardiac murmurs per se. Therefore, the history should focus on possible causes of the murmur or consequences of the responsible lesion. Ask about the following: - Rheumatic fever: particularly affecting the mitral valve. - Ischemic heart disease (e.g., mitral regurgitation). Due to papillary muscle damage or heart dilation. - Congenital heart disease. - Hypertension: flow murmurs. - Family history: hypertrophic cardiomyopathy is inherited as an autosomal dominant condition. - Aortic regurgitation (AR) may be associated with rheumatoid arthritis or seronegative arthropathies (e.g., ankylosing spondylitis, Reiter’s syndrome, colitic and psoriatic arthropathy, Marfan’s syndrome, syphilitic aortitis, or coarctation of the aorta). If you suspect any of these, question further about joint symptoms, gastrointestinal symptoms, neurologic symptoms, etc. In addition, AR is much more common in patients with a known bicuspid valve. - Mitral regurgitation may be caused by connective tissue disorders (e.g., systemic lupus erythematosus, rheumatoid arthritis), ankylosing spondylitis, or congenital conditions (e.g., Marfan’s syndrome, Ehlers-Danlos syndrome, pseudoxanthoma elasticum, or osteogenesis imperfecta). - Social history: drug and alcohol use may predispose to dilated cardiomyopathy. IV drug abuse suggests infective endocarditis, and smoking is a risk factor for CAD. - Risk factors for endocarditis, especially a history of rheumatic fever (particularly affecting the mitral valve) or prior infective endocarditis; prosthetic heart valves; recent dental, GI, or respiratory invasive procedures; or known valvular damage. Symptoms and Consequences of Heart Murmurs - None: aortic valve disease and mitral regurgitation may remain asymptomatic for years. - Fatigue and weakness: low cardiac output. - Palpitations: especially atrial fibrillation. - Angina: especially in coronary heart disease or aortic stenosis. - Symptoms of right ventricular failure (secondary to pulmonary hypertension): congestion may result in anorexia, ankle and leg swelling, and hepatic pain. - Symptoms of left ventricular failure: shortness of breath on exertion, cough and hemoptysis (especially mitral stenosis), orthopnea, and paroxysmal nocturnal dyspnea (PND). - Syncope due to poor cardiac output in conditions obstructing the outflow tract (e.g., severe aortic stenosis). - Symptoms of systemic emboli (e.g., transient ischemic attacks or stroke); often a complication in mitral stenosis. - Symptoms of enlarged left atrium pressing on other structures (especially in mitral stenosis), such as recurrent laryngeal nerve leading to hoarseness (Ortner’s syndrome), esophagus leading to dysphagia, left main bronchus leading to left lung collapse. - Symptoms of infective endocarditis: fever, malaise, weight loss. In patients with pulmonary hypertension, pulmonary edema may be precipitated by the following: - Onset of uncontrolled atrial fibrillation - Chest infection - Anesthesia - Exercise - Pregnancy Examining the Patient with Heart Murmurs Always follow the examination routine-inspection, palpation, then auscultation. Many clues can be gained about the nature of the murmur before the stethoscope is placed on the chest. Mitral Stenosis Mitral stenosis usually occurs in women with a history of rheumatic fever. The incidence has declined with the decline in rheumatic fever. Causes of Mitral Stenosis Clinical Symptoms of Mitral Stenosis - Resistance in blood flow from the left atrium to the ventricle causes symptoms of left heart failure and eventual dilatation of the left atrium. - Dyspnea on exertion is an early symptom, and may progress to orthopnoea and PND. Breathlessness often worsens considerably with the onset of atrial fibrillation, and is often accompanied by palpitations. - Cough and hemoptysis may occur because of bronchitis, pulmonary infarction, pulmonary congestion, and bronchial vein rupture. - Systemic emboli may occur in patients, particularly in atrial fibrillation. - Fatigue and cold extremities are late symptoms, probably secondary to a low cardiac output. - Chest pain occurs in a few people and may be due to coronary artery embolism or severe pulmonary hypertension. The patient may have coexistent coronary artery disease. Clinical Signs in Mitral Stenosis Differential Diagnosis of Mitral Stenosis - Inflow obstruction (e.g., hypertrophic cardiomyopathy or left atrial myxoma) - Aortic regurgitation - Tricuspid stenosis Diagnosis and Investigation of Mitral Stenosis - Electrocardiogram (ECG) may show atrial fibrillation or “p” mitrale in sinus rhythm. There may be signs of right ventricular hypertrophy (RVH)-e.g., a dominant R wave in V1-and right axis deviation. The murmur of mitral stenosis is louder after exercise. Ask the patient to jog on the spot or do sit-ups on the examination couch if the murmur is soft. - The chest x-ray (CXR) shows left atrial enlargement visible as a double shadow behind the heart. Valve calcification may be seen in lateral projections. There may also be signs of pulmonary edema and a splayed carina. - Echocardiography can be used to assess the area of the mitral valve orifice, and the gradient across the mitral valve. It can also be used to assess left ventricular function and measure the size of the left atrium, and the right-sided heart chambers. This is important in deciding who is eligible for mitral ballon valvotomy. - Cardiac catheterization is usually reserved for patients with suspected coronary artery disease but can be used to measure the pulmonary capillary wedge pressure as an indirect gauge of left atrial pressure, and the left ventricular end diastolic pressure (LVEDP), and hence the gradient across the mitral valve. The measurements should be repeated after exercise if the right-sided heart pressures are normal. Treatment of Mitral Stenosis - For patients without symptoms, it is important to provide prophylaxis against endocarditis. - For patients with any symptoms or signs of right ventricular hypertension, it is essential that the stenosis be relieved with balloon mitral valvotomy or surgery. Mitral Regurgitation Causes of Mitral Regurgitation In a group of patients referred for surgery, mitral regurgitation (MR) was thought to be secondary to mitral valve prolapse (20-70%), ischemia (13-30%), rheumatic fever (3-40%), and endocarditis (10-12%). Clinical symptoms of Mitral Regurgitation Most patients with MR are without symptoms. Symptomatic patients may have progressive exertional dyspnea; palpitations, and fatigue are common, with symptoms of pulmonary edema if severe. Atrial fibrillation, systemic emboli, and chest pain are less common than in mitral stenosis. Clinical Signs of Mitral Regurgitation Differential Diagnosis of Mitral Regurgitation The differential diagnosis of mitral regurgitation includes the following: - Aortic stenosis - Hypertrophic cardiomyopathy - VSD - Tricuspid regurgitation Diagnosis and Investigation of Mitral Regurgitation - The CXR shows cardiomegaly with enlargement of the left ventricle and left atrium. In acute mitral regurgitation the heart size is normal with signs of pulmonary edema. - The ECG may show signs of left ventricular hypertrophy (LVH), “p” mitrale associated with left atrial hypertrophy, and occasionally atrial fibrillation. - Echocardiography may reveal a cause for the regurgitation and can be used to assess the degree of left ventricular dilatation, which is useful for following the progress of the regurgitation. Treatment of Mitral Regurgitation Usually patients remain asymptomatic and do not require any intervention. Medical therapies have proved of little benefit for patients with MR. Patients with severe MR or with an acute presentation secondary to infectious endocarditis or ischemia often need mitral valve repair or replacement. Aortic Stenosis Clinical Symptoms of Aortic Stenosis Initially the patient may be asymptomatic. Classically late symptoms are angina pectoris, syncope, and signs of heart failure (dyspnea). With these symptoms, the mean survival time is 5, 3, and 2 years, respectively, Sudden death may occur, probably secondary to ventricular dysrhythmias. Clinical Signs in Aortic Stenosis Diagnosis and Investigation of Aortic Stenosis - The ECG shows signs of LVH with increased QRS voltages and ST/T segment changes. - The CXR usually shows a normal heart size. The ascending aorta may be prominent due to poststenotic dilatation, and the valve may be calcified. - Echocardiography may show a calcified valve and can be used to estimate the valve area. Cardiac chamber dimensions can be assessed, and doppler studies can be used to assess the gradient across the valve. - Cardiac catheterization is usually only necessary to exclude coexisting coronary disease but can determine the systolic gradient across the valve. Aortic Regurgitation Clinical symptoms of Aortic Regurgitation The patient is usually asymptomatic until the ventricle fails, giving rise to symptoms of heart failure. Angina rarely occurs. Clinical Signs in Aortic Regurgitation - The pulse has a sharp rise and fall (“collapsing” or “water hammer”) with a wide pulse pressure - Visible pulsation in the nail bed (Quincke’s sign) - Visible arterial pulsation in the neck (Corrigan’s sign) - Head bobbing (de Musset’s sign) - “Pistol shot” femoral artery sound (Traube’s sign) - Diastolic murmur following distal compression of the artery (Duroziez’s sign) Differential Diagnosis of Aortic Regurgitation The differential diagnosis of aortic regurgitation includes the following: - Pulmonary regurgitation - PDA - VSD and aortic regurgitation - Ruptured aneurysm of the sinus of Valsalva Investigations of Aortic Regurgitation - The ECG shows signs of LVH. - CXR reveals cardiomegaly. - Echocardiography can assess chamber size and may give a clue to the etiology. - Cardiac catheterization can be used to assess the severity of the regurgitation, assess ventricular function, and for coronary arteriography.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1 8.2 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 29.2 30.1 30.2 31.1 32.1 33.1 33.2 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 38.2 39.1 40.1 41.1 41.2 41.3 42.1 42.2 43.1 44.1 45.1 45.2 46.1 47.1 47.2 48.1 49.1 49.2 50.1 51.1 52.1 52.2 53.1 53.2 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 61.2 61.3 62.1 63.1 63.2 64.1 65.1 66.1 66.2 67.1 67.2 67.3 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 72.2 72.3 73.1 74.1 75.1 76.1 77.1 77.2 77.3 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 84.2 85.1 86.1 87.1 87.2 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 92.2 92.3 93.1 93.2 94.1 95.1 96.1 96.2 97.1 97.2 97.3 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 103.1 104.1 105.1 105.2 106.1 107.1 108.1 109.1 110.1 111.1 111.2 112.1 113.1 114.1 114.2 115.1 116.1 117.1 118.1 119.1 120.1 121.1 122.1 123.1 124.1 125.1 126.1 127.1 128.1 129.1 129.2 130.1 131.1 132.1 132.2 133.1 134.1
Stručno odobrava Ivana Bartol, bacc. occup. therap Srčani zalisci – kako razlikovati i liječiti bolesti? - Budite prvi i komentirajte! - 9 min čitanja Bolesti srčanih zalistaka su bolesti koje zahvaćaju jedan ili više srčanih zalistaka. One mogu biti prirođene (kongenitalne) ili stečene (posljedica neke bolesti ili stanja). Srce ima dvije pretklijetke i dvije klijetke. Svaka klijetka ima valvulu, jednosmjerni otvor (ventil) kroz koji ulazi krv te valvulu kroz koju krv izlazi. Ponekad se ventilni otvori ne otvaraju i zatvaraju ispravno te narušavaju protok krvi kroz srce i tijelo. Srčani zalisci složene su strukture koje imaju funkciju ventila, a smještene su između pretklijetke i klijetke, odnosno između klijetke i arterije koja izlazi iz srca. Postoje četiri srčana zaliska: - mitralni zalistak – koji onemogućuje vraćanje krvi iz lijeve klijetke u lijevu pretklijetku, - aortni zalistak – koji zadržava krv u aorti nakon istiskivanja iz klijetke, - trikuspidalni zalistak – koji onemogućuje vraćanje krvi iz desne klijetke u desnu pretklijetku, - pulmonalni (plućni) zalistak – koji zadržava krv u pulmonalnoj arteriji nakon istiskivanja iz desne klijetke. Stanje koje nazivamo stenoza (suženje zalistaka) jest ono u kojem se ventil ne može ispravno otvoriti. Regurgitacija (insuficijencija) je stanje kada se ventil ne zatvara ispravno te propušta krv. Također, bolesti mogu biti miješane (i stenoza i regurgitacija). Bolesti srčanih zalistaka su: - aortna stenoza i regurgitacija, - mitralna stenoza i regurgitacija, - trikuspidalna stenoza i regurgitacija, - pulmonalna (plućna) stenoza i regurgitacija. Za normalnu funkciju srčanih zalistaka nužna je i normalna struktura i funkcija ostalih dijelova srca. Bolesti aortnih zalistaka Bolesti aortnih zalistaka su stanja u kojem ventil između glavne crpne komore srca (lijeve klijetke) i glavne arterije u tijelu (aorte) ne funkcionira ispravno. Budući da srce zbog toga radi pod većim opterećenjem i da se oštećenje zalistaka pogoršava, s vremenom dolazi do srčanog popuštanja i proširivanja srca. Aortna stenoza – uzroci, simptomi i liječenje Uzroci aortne stenoze Kada je aortni zalistak sužen, kroz lijevu se klijetku srca u aortu pumpa manje krvi. Tako dolazi i do smanjene količine krvi koju srce pumpa kroz čitavo tijelo. Posljedično, lijeva klijetka proširuje svoju mišićnu stijenku kako bi istisnula što više krvi kroz zalistak. Stijenka klijetke traži sve više krvi kako bi opskrbila svoju površinu kisikom. Najčešći uzroci u starijih bolesnika su skleroza aorte i zadebljanje aortnog zaliska zbog fibroze (formiranje viška vlaknastog vezivnog tkiva u organu) i kalcifikacija (kalcijeve soli u tjelesnim tkivima). Najčešći uzrok aortne stenoze kod osoba mlađih od 70 godina je kongenitalna bikuspidna aortna valvula – prirođena srčana mana. Reumatska groznica koja je povezana s drugim greškama zalistaka – često može uzrokovati aortnu stenozu. Aortni zalistak oštećen je kod gotovo 40% osoba koje imaju nekakvu grešku srčanih zalistaka nakon napadaja reumatske groznice. Ako bolesnik ima samo aortnu stenozu i nema dokaza o drugim poremećajima – vrlo vjerojatno se radi o kongenitalnom poremećaju. Muškarci su gotovo 3 puta skloniji aortnoj stenozi od žena. Aortna stenoza – simptomi Kod aortne stenoze u samom početku nema nikakvih simptoma, a kasnije se simptomi počinju vrlo brzo razvijati. Kako se stanje pogoršava, može se javiti gubitak daha tijekom tjelesne aktivnosti (dispneja). U konačnici dolazi i do sinkope kod napora (iznenadni, prolazni gubitak svijesti koji nastaje uslijed poremećaja prokrvljenosti mozga). Može doći i do razvijanja angine pektoris i napadaja vrtoglavice. S vremenom se mogu javiti i simptomi dekompenzacije lijevog srca. Aortna stenoza može izazvati probleme s disanjem, tzv. ”teško disanje” posebno dok osoba leži. Otežano disanje, ponekada može biti praćeno ”sviranjem” u prsima. Aortna stenoza često dovodi do nedovoljnog dotoka krvi u koronarne arterije. Upravo zbog toga postoji veća opasnost od iznenadne smrti koju većinom uzrokuje srčani zastoj. Ako se aortna stenoza ne liječi, tekućina u plućima može dovesti do upale pluća, odnosno smanjene otpornosti na infekciju. Aortna stenoza – liječenje Prilikom rutinskog liječničkog pregleda može se utvrditi oštećenje zaliska, vjerojatno ćete morati napraviti rendgensku snimku grudnog koša te elektrokardiogram. Koristi se ehokardiogram – ultrazvučna pretraga srca. Dijagnoza se poslije može potvrditi ostalim pretragama, kao što su kateterizacija srca, koronarna arteriografija i ultrazvučno snimanje. Ako ste upoznati s tim da imate blaži oblik aortne stenoze, izbjegavajte jače tjelesne napore. Isto se podrazumijeva i za spolno općenje, budite umjereni. Jedino moguće liječenje u slučaju teške aortne stenoze je operacija, točnije zamjena zalistaka. Ako se kirurg odluči za ugradnju umjetnog zaliska, morat ćete doživotno uzimati antikoagulanse. Izgledi za potpuno ozdravljenje su uglavnom isti kao i kod ostalih bolesti srčanih zalistaka. Aortna regurgitacija – uzroci, simptomi i liječenje Aortna regurgitacija – uzroci Do aortne regurgitacije, odnosno insuficijencije aorte, dolazi zbog toga što aortni zalistak ne funkcionira onako kako bi trebao, točnije, krv se može vratiti iz aorte u lijevu klijetku. To je neadekvatno zatvaranje aortne valvule koja uzrokuje povrat krvi iz aorte u lijevu klijetku u dijastoli. Uzrok tom poremećaju je najvjerojatnije reumatska groznica. Aortni zalistak može biti oštećen i zbog sifilisa, ali danas uzrokuje svega 1% svih slučajeva insuficijencije aorte. Ostali uzroci su: - degeneracija valvule, - endokarditis (infekcija endokarda i srčanih valvula), - kongenitalna bikuspidna aortna valvula (prirođena srčana mana), - upalne bolesti vezivnih tkiva. Zbog bakterijskog endokarditisa ponekad može doći do pucanja dijela zaliska. Simptomi aortne regurgitacije Nakon pojave insuficijencije aorte, mogu proći godine prije pojavljivanja prvih značajnijih simptoma. Međutim, simptomi se vrlo brzo razvijaju ako dođe do pucanja zalistaka. Uzrok su simptomi zatajivanja srca i kardiogenog šoka. Glavni simptom je gubitak daha, odnosno zaduhe u naporu. Često se javljaju i svi simptomi dekompenzacije srca. Javlja se ortopneja (dispneja prilikom mirovanja) te palpitacije (neugodan osjećaj ubrzanog ili nepravilnog srčanog rada). Insuficijencija, tj. aortna regurgitacija, danas nije toliko česta bolest. Aortalna regurgitacija – liječenje Pregled i dijagnostičke pretrage slične su ostalim dijagnostičkim metodama kada su u pitanju srčane greške. Dijagnoza se temelji na anamnezi i fizikalnom pregledu, a potvrđuje se ehokardiografijom. Ako se sumnja na aortnu regurgitaciju, baš kao i kod aortne stenoze, bit će potrebno regulirati aktivnosti. Liječnik će na kraju odlučiti jeste li kandidat za presađivanje zalistaka. Liječenje ovisi o simptomima i stupnju disfunkcije. Bolesti mitralnih zalistaka Kod bolesti mitralnih zalistaka, mitralni ventil, koji se nalazi između lijeve srčane komore (lijevi atrij i lijeva klijetka), ne radi ispravno. Mitralna stenoza – uzroci, simptomi i liječenje Mitralna stenoza – uzroci Mitralna stenoza pojam je koji opisuje suženje mitralnog zaliska koji se nalazi između lijeve pretklijetke i klijetke. Sužavanje mitralnog ušća ometa protok krvi iz lijevog atrija u lijevi ventrikul. Kako bi potisnula krv kroz uski otvor, mišićna stijenka klijetke zadeblja, a tlak u toj komori postepeno raste. Taj tlak se povratno prenosi kroz plućne vene u pluća te dolazi do njihove zasićenosti krvlju. Mitralna stenoza se razvija kod 60% osoba nakon pojave reumatske groznice. Simptomi mitralne stenoze Mnoge osobe su bez simptoma sve do npr. trudnoće ili razvoja fibrilacije atrija (aritmija). Glavni simptom mitralne stenoze je gubitak daha, a uzrokuje ga kongestija pluća (pluća prepunjena krvlju). Gubitak daha je najizraženiji nakon naporne tjelesne aktivnosti, a može se javiti i tijekom mirovanja. Javlja se opća slabost i mogući razvoj plućnog edema. Možete postati osjetljiviji i na napade akutnog bronhitisa, a mogu se javiti i bolovi u prsima nalik onima kod angine pektoris. Kao simptom dekompenzacije srca može se javiti i učestalo noćno mokrenje. Najveća opasnost je treperenje klijetki zbog čega dolazi do stvaranja embolusa. Mitralna stenoza – liječenje Liječnik će dijagnozu mitralne stenoze moći postaviti osluškujući srce stetoskopom, ali će vas uputiti specijalistu za srčane bolesti radi provođenja ostalih pretraga – ehokardiografija. Ako vas mitralna stenoza nije fizički onesposobila, moći čete živjeti normalnim životom. Ako teško dišete, liječnik vam može propisati diuretik, koji će vam omogućiti da se oslobodite viška tekućine iz tijela. Liječnik vam može propisati i tablete kalija s obzirom na to da djelovanjem nekih diuretika dolazi i do gubitka kalija koji je potrebno nadomjestiti. Fibrilacija atrija (treperenje) može se uspješno kontrolirati beta-blokatorima, a možete dobiti i antikoagulanse kako bi se spriječilo nastajanje ugrušaka. Ako mitralna stenoza utječe na vaše svakodnevne aktivnosti ili ste trudni pa se simptomi stenoze pogoršavaju, liječnik će vam najvjerojatnije predložiti operaciju. Uobičajena operacija se naziva valvulotomijom te kod takve vrste operacije ipak postoji određeni rizik. Nakon operacije, simptomi se ne moraju vratiti godinama. Ako se simptomi ponovno jave, možete zatražiti drugu valvulotomiju ili će vam liječnik predložiti presađivanje zalistaka. Kod 80% operiranih slučajeva zabilježeno je preživljavanje od najmanje 5 godina nakon operacije. Mitralna insuficijencija – uzroci, simptomi i liječenje Mitralna insuficijencija – uzroci Ako se mitralni zalistak ne zatvara potpuno, krv koja je već prešla iz lijeve pretklijetke u lijevu klijetku, može se vraćati u lijevu pretklijetku. Tada srce mora intenzivnije kucati kako bi istisnulo zaostalu krv koja se nakuplja u lijevoj pretklijetki. To je zapravo neadekvatno zatvaranje mitralnog zaliska. Stijenka srca se proširuje kako bi svladala dodatno opterećenje. Kao i kod ranije navedenih stanja – uzrok mitralne insuficijencije jest reumatska groznica, međutim insuficijencija ponekad može biti prirođena. Također, mitralnu regurgitaciju uzrokuju i prolaps mitralne valvule (zalisci valvule izbočuju se u lijevu pretklijetku za vrijeme kontrakcije), disfunkcija papilarnih mišića te dilatacija mitralnog prstena (proširenje). Mitralna insuficijencija – simptomi Kod mitralne insuficijencije simptoma obično nema. Kada dođe do simptoma – isti su kao i kod zatajenja srca i kardiogenog šoka. Mitralna insuficijencija je praćena gubitkom daha, kao i gore navedena stanja, stoga je osobi iznimno teško razlikovati ta stanja. Kao i kod svih drugi grešaka vezanih za srčane zaliske, mogu se javiti simptomi dekompenzacije srca. Može se javiti i otežano gutanje – što je posljedica pritiska na jednjak. Simptomi su još i slabost (uslijed srčanog zatajivanja) te palpitacije. Mitralna insuficijencija može biti trajna ako je zalistak oštećen ili privremena ako je u pitanju reumatska groznica. Najveća opasnost mitralne insuficijencije je bakterijski endokarditis kojem ćete, ako patite od ovog poremećaja, biti znatno skloniji. Liječenje mitralne insuficijencije Dijagnoza se postavlja klinički, a potvrđuje ehokardiografijom. Ako nema simptoma, liječenje kao i kod mitralne stenoze, najvjerojatnije neće biti potrebno. Ako imate mitralnu insuficijenciju, preporučuje se uzimanje antibiotika prije postupaka kao što su vađenje zuba ili drugih operativnih zahvata. Ako imate veće komplikacije, liječnik će vam predložiti operaciju kojom će se postojeći zalisci zamijeniti novima. Akutna mitralna insuficijencija zahtijeva hitan popravak ili zamjenu zaliska. Terapija lijekovima je jednaka kao i kod ranije navedenih stanja. Ako bilo kada nakon operacije osjetite gubitak daha, potražite hitnu liječničku pomoć jer se može raditi o mehaničkoj grešci zamijenjenog zaliska. Bolesti plućnih zalistaka Bolesti plućnih zalistaka se odnose na bilo koji poremećaj plućnog ventila, koji je odgovoran za čuvanje krvi te pravilan protok iz srca prema plućima. Bolesti se mogu odnositi na propuštanje ventila (plućno povraćanje) i suženje ventila (pulmonalna stenoza). Pulmonalna stenoza najčešće pogađa djecu. Prognoza bez liječenja je općenito dobra. Liječenje ovisi o vrsti bolesti te njenoj težini. Bolesti trikuspidalnih zalistaka Bolesti trikuspidalnih zalistaka su stanja u kojem ventil između desne klijetke i desne pretklijetke ne funkcionira ispravno. Često se javlja kod drugih problema srčanih zalistaka. Trikuspidalna stenoza Trikuspidalna stenoza – u tom stanju, trikuspidalni ventil je sužen, smanjuje količinu krvi koja može teći kroz njega iz desne pretklijetke u desnu klijetku. Jedini teški simptomi su: - osjećaj treperenja u vratu, - opća slabost, - hladna koža, - osjećaj nelagode u gornjem desnom kvadrantu abdomena. Prilikom ležanja lice može postati tamnije, a bolesniku žile na glavi mogu postati izraženije. Dijagnoza se postavlja na temelju anamneze i fizikalnog pregleda, a potvrđuje se doppler ehokardiografijom. Obično je benigna te ne zahtijeva posebno liječenje, no u simptomatskih bolesnika dolazi do poboljšanja simptoma nakon kirurškog zahvata. Sve bolesnike koji pokazuju izraženije simptome potrebno je podvrgnuti prehrani s niskim unosom soli, propisati diuretike te ACE inhibitore. Opcije su balonska vulvoplastika ili otvorena reparacija ili zamjena zaliska. Trikuspidalna atrezija Prilikom trikuspidalne atrezije nema komunikacije između desne pretklijetke i desne klijetke. Trikuspidalna atrezija čini 3% prirođenih poremećaja. Djeca pri porodu obično imaju tešku cijanozu, dok se u dobi od 4 – 6 mjeseci manifestiraju znakovi popuštanja srca, kao i slabo dobivanje na težini. Za liječenje je obično potrebna kateterizacija srca koja se obavlja prije kirurškog zahvata. Ebsteinova anomalija Ebsteinova anomalija predstavlja urođenu manu trikuspidalnih zalistaka. Ebsteinova anomalija spada u grupu opstruktivnih valvularnih i vaskularnih malformacija s desno-lijevim šantom, odnosno skretanjem toka krvi. Najčešći simptomi su: Kada nema izraženih simptoma, potrebno je tek pratiti simptome oboljelog, kod težih slučajeva je potrebno liječenje lijekovima ili operacija.