http___www.index.hr_Vijesti_clanak_uoci-60-te-godisnjice-bacanja-atomske-bombe-na-hirosimu_277484.aspx_1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 2.1 3.1
Today marks the 70th anniversary of the United States dropping an atomic bomb on Hiroshima, a Japanese city of 350,000 with a large industrial and military presence. The unprecedented devastation did not immediately end World War II. Three days later, a second bomb was dropped on Nagasaki, with similar deadly results. On August 15, 1945, the Japanese surrendered. Some believe the use of nuclear weapons ushered in what English poet W.H. Auden called "The Age of Anxiety," an era marked by the ominous buildup of vast nuclear weapon stockpiles that, if used, would result in the end of civilization. This gallery shows the spellbinding start of the nuclear age and how the threat of nuclear war and contamination have become the new - and terrible - normal.
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 12.1 12.2 13.1 14.1 15.1 15.2 16.1 16.2 16.3 17.1 18.1 19.1
PRIJE 60 godina, 6. kolovoza 1945. godine, američka je vojska izvela atomski napad na japanski grad Hirošimu, što je bio čin koji je definitivno ubrzao završetak Drugog svjetskog rata, ali uz cijenu gubitka više stotina tisuća nevinih, civilnih života. Oko 8 sati ujutro po mjesnom vremenu američki bombarder Enola Gay bacio je jednu atomsku bombu na Hirošimu, grad s tada 350.000 stanovnika, Hirošima, 686 kilometara jugozapadno od Tokija, sravnjena je sa zemljom i uništena do neprepoznatljivosti. U napadu je izravno poginulo 140.000 ljudi. Još ih je oko 70.000 poginulo tri dana kasnije kada su Amerikanci bacili drugu bombu na Nagasaki, 955 kilometara jugozapadno od Tokija. Deseci tisuća ljudi umrli su s vremenom od posljedica tih napada. Šest dana nakon napada na Nagasaki, Japan je pristao na bezuvjetnu kapitulaciju što je i bio cilj američkih napada. Sjedinjene su Države razvile atomsko oružje u okviru tajnog programa Manhattan. Bombe bačene na Hirošimu i Nagasaki druga su i treća atomska bomba uopće proizvedena i do danas jedine korištene u napadu. Prva od njih, nazvana "Trinity", pokusno je detonirana na poligonu u pustinji u Novom Meksiku 16. srpnja 1945. godine. Naredbu za napad na Hirošimu i Nagasaki dao je predsjednik Harry S. Truman. Namjera mu je bila što prije okončati Drugi svjetski rat. Hirošima je u to vrijeme bila grad od priličnog vojnog značaja. U njoj je bio stožer zapovjednika druge japanske armije maršala Hate, koji je zapovijedao obranom cijelog južnog Japana. Grad je također bio komunikacijski centar i zona okupljanja za vojsku. Hirošima je odabrana kao meta jer je bila pošteđena ranijih američkih konvencionalnih zračnih napada i tako pogodna za procjenu štete koju nanosi atomska bomba. Sat vremena prije napada japanski su radari primjetili dolazak američkih zrakoplova. Oko 8 sati zaključeno je da se ipak radi o maloj grupi aviona, ne više od tri, koji lete na velikoj visini i ukinuto je stanje opasnosti od zračnih napada. Petnaest minuta kasnije, u trenutku dolaska američkog bombardera iznad Hirošime, život u gradu odvijao se potpuno normalno. Atomska bomba je ispuštena iznad samog središta grada. Eksplodirala je na visini od 600 metara, snagom jednakom eksploziji 13 kilotona TNT-a. Potpuna tišina koja je nastala u Hirošimi totalno je zbunila japanski glavni stožer. Iako su poslani izviđački zrakoplovi, koji su javili da je grad potpuno sravnjen sa zemljom, japanski vojni zapovjednici su tek iz priopćenja Bijele kuće, objavljenog 16 sati kasnije, saznali što se u stvari dogodilo u tom gradu. Kontroverze oko upotrebe atomskog oružja u napadima na Japan traju i danas. Pristaše Trumanove odluke kažu da je japanska carska vojska nije imala nikakvu namjeru predati. Ilustriraju to s 110.000 poginulih japanskih vojnika u bici za Okinawu, samo dva mjeseca prije japanske konačne predaje i naredbom da se Mandžurija brani do posljednjeg čovjeka u slučaju sovjetske invazije. Nakon što su shvatili razmjere razaranja Hirošime i Nagasakija, japansko umjereno političko vodstvo odnijelo je prevagu nad militaristima i uspjelo zaključiti mir. Zagovornici atomskog napada također tvrde da su brzim okončanjem rata spašene stotine tisuća ljudi iz zloglasnih japanskih logora diljem Azije, posebice u Kini i Indoneziji. Naravno, spašeni su i brojni američki životi koji bi sigurno bili izgubljeni u mogućoj klasičnoj invaziji na Japan. Protivnici toga čina Amerikancima zamjeraju stotine tisuća mrtvih civila i smatraju da se razorna moć atomske bombe mogla dokazati i na isključivo vojnim ciljevima, Nadalje, dodaju oni, ako i postoje argumenti u prilog bacanja bombe na Hirošimu, oni sigurno ne vrijede za isti takav napad na Nagasaki samo tri dana kasnije. "Da su nacisti kojim slučajem prvi došli do atomske bombe i bacili je na grad, mi bismo to proglasili ratnim zločinom, optužili ih u Nuernbergu i objesili", izjavio je Leo Szilard, znanstvenik koji je sudjelovao u projektu Manhattan. Mesić: Godišnjica Hirošime prilika za poziv na učvršćenje mira u svijetu ŠESDESETA godišnjica nuklearnog bombardiranja Hirošime prilika je da se još jednom naglasi potreba stroge kontrole proizvodnje i širenja nuklearnog oružja, te da se ponovo pozove na usklađene i pojačane napore usmjerene na učvršćenje mira u svijetu, navodi se u izjavi Predsjednika Republike Stjepana Mesića objavljenoj u petak povodom 60. godišnjice bacanja atomske bombe na Japan. "Punih šest desetljeća prošlo je od eksplozije atomske bombe iznad japanskog grada Hirošime. Novo oružje s užasavajućim učincima kojih vjerojatno nisu bili svjesni ni njegovi tvorci, ubrzalo je doduše završetak Drugog svjetskog rata, ali je pobilo desetke tisuća ljudi, a posljedice njegove upotrebe osjećaju se i danas", navodi se izjavi predsjednika Mesića. "Nakon što je, prvi i jedini puta do sada, nuklearno oružje uporabljeno protiv Japana, ono je postalo ključnim čimbenikom međunarodnih odnosa u poslijeratnom razdoblju. Odnosi velikih sila i blokova u vrijeme tzv. hladnog rata zasnivali su se na ravnoteži straha, odnosno na mogućnosti višestrukog međusobnog uništenja. Oružje koje je stvoreno da bi završilo veliki Svjetski rat, pretvorilo se u oružje sudnjeg dana koje je - s jedne strane - održavalo krhki mir u globalnim okvirima, dok je s druge ugrožavalo i samo postojanje ljudske vrste", dodaje se u izjavi. Šezdeseta obljetnica nuklearnog bombardiranja Hirošime prilika je da se još jednom naglasi potreba stroge kontrole proizvodnje i širenja nuklearnog oružja, te da se ponovo pozove na usklađene i pojačane napore usmjerene na učvršćenje mira u svijetu, kako globalnog mira, tako i mira u pojedinim regijama, naglasio je predsjednik Mesić. Čovječanstvo može perspektivu svojega razvoja ostvariti samo u uvjetima suradnje, sigurnosti i mira, a nikako u utrci u naoružanju koja guta golema sredstva što bi se mogla upotrijebiti za razvoj, odnosno za prevladavanje jaza između razvijenih i nerazvijenih, te onih u razvoju, poručio je hrvatski predsjednik. "Republika Hrvatska odlučno će se i dosljedno i dalje zauzimati za građenje svjetskog mira, podupirati Ujedinjene narode kao nezamjenjiv instrument za očuvanje mira, te davati svoj doprinos kako normaliziranju prilika u regiji, tako i mirovnim operacijama Svjetske organizacije", zaključuje se izjavi dostavljenoj Hini iz Ureda Predsjednika.