http___www.klokanica.hr_beba_zdravlje-i-njega_njega-koze-kod-atopijskog-dermatitisa-je-najvaznija-840_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 17.1 17.2 18.1 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 23.1 24.1 24.2
Updated December 29, 2014. What Causes EczemaEczema (atopic dermatitis) is a chronic, recurrent skin disease which commonly occurs in infancy and early childhood but can continue or start in adults. Like other allergies and asthma, atopic dermatitis tends to run in families. It is important to note that atopic dermatitis is not a rash that itches. Rather, it is an itch, that when scratched, results in a rash. Therefore, if the itching can be controlled, and there is no scratching, there will be no rash (eczema). Atopic dermatitis is very common in childhood, affecting up to 20% of kids, usually before the age of 5. The disease is less common in adults, affecting only 1 to 3% of the population, although can start at any age. It is rare to see atopic dermatitis in adults over 50 years of age. In general, when atopic dermatitis occurs in infants, it usually is more severe, although many cases resolve or improve in later childhood. Children with atopic dermatitis are much more likely to have other allergic diseases, including allergic rhinitis and asthma. DiagnosisThe diagnosis of atopic dermatitis is made by the history of the symptoms and the examination of the patient by a physician. There is no laboratory test to diagnose this condition. There are three criteria that must be present in order to diagnose atopic dermatitis: Atopy. The person must be atopic, or have a family history of allergic diseases in close relatives. There may be rare cases in which a person has atopic dermatitis without evidence of atopy. Pruritis. Pruritis is the medical term used for itching. The patient must have itching and scratching in order for the rash to occur. If the skin or areas of the rash do not itch or have not been scratched, then the person does not have atopic dermatitis. Eczema. Eczema refers to the appearance of the rash in patients with atopic dermatitis, and occurs in other skin diseases as well. The rash appears red, with small blisters or bumps present. These may ooze or flake with further scratching. Over the long-term the skin appears thickened and leathery. Location of EczemaThe location of eczema is dependent on the area of the body that is scratched. In infants and very young children this rash involves the face (especially the cheeks), chest and trunk, back of the scalp and may involve the arms and legs. This distribution reflects where the child is able to scratch, and therefore usually spares the diaper area. In older children and adults, the location of the rash changes to classically involve the skin in front of the elbows and behind the knees. Eczema can also involve the face (especially the eyelids), and may be limited to the palms of the hands and soles of the feet in certain people. Triggers for ItchingItching of the skin can be caused by irritants, infections, allergies and stress. Irritants cause itching through direct stimulation of the skin, and include harsh soaps, chemicals, wool fabrics, heat and sweating. Avoidance of these irritants through use of gentle soaps, wearing cotton clothing, and keeping cool and dry can help prevent itching. People with atopic dermatitis are more susceptible to skin infections by various bacterial, fungal and viral infections. Many are have large amounts of a common skin bacterium, called Staphylococcus aureus, which can worsen the itching and eczema. Herpes infections (similar to the kind that causes cold sores) and the virus responsible for chicken pox and shingles can cause severe skin infections in people with atopic dermatitis. Allergies can be a significant trigger for itching in people with atopic dermatitis. Usually allergens that come in direct contact with the skin, such as animal dander and dust mites, cause the most problems, although pollens and mold spores in the air can also worsen the condition. Food allergies can also be a major trigger for people with atopic dermatitis, particularly in children. Egg and milk allergy are the most common food allergies in children worsening eczema, although other food allergies are also common. Allergy testing is an important part of the evaluation of patients with atopic dermatitis, and avoidance of these triggers, both environmental and food allergens, can significantly improve the disease. Find out more about the prevention and treatment of atopic dermatitis. Sources: Atopic Dermatitis Practice Parameters. Ann Allergy Asthma Immunol. Beltrani J. J Allergy Clin Immunol. Sicherer S. J Allergy Clin Immunol. DISCLAIMER: The information contained in this site is for educational purposes only, and should not be used as a substitute for personal care by a licensed physician. Please see your physician for diagnosis and treatment of any concerning symptoms or medical condition.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 15.2 15.3 15.4 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 19.1 19.2 19.3 19.4 20.1 20.2 20.3 21.1 22.1 22.2 23.1 23.2 23.3 24.1 24.2 24.3 24.4 24.5 24.6 25.1 25.2 25.3 25.4 25.5 26.1 26.2 26.3 26.4 26.5 26.6 26.7 27.1 27.2
U predavaonici u Ambulanti za dječju i adolescentnu dermatologiju i venerologiju Klinike za dječje bolesti Zagreb okupilo se desetak roditelja. Svi su došli s jednim ciljem – naučiti kako se nositi s atopijskim dermatitisom kod svoga djeteta. Uglavnom su to roditelji s malom djecom, no nađe se i poneki s djetetom tinjedžerske dobi. Malu školu atopijskog dermatitisa dvaput mjesečno vodi dr. med. Nives Pustišek, spec. dermatolog i venerolog, sa svojim timom medicinskih sestara. "Atopijski dermatitis najčešća je bolest kože koja se javlja u osoba s atopijskom konstitucijom. Atopija je genetska sklonost nastanku alergijskih bolesti i zato se atopijski dermatitis često javlja udružen s drugim alergijskim bolestima kao što su alergija na hranu, bronhalna astma, alergijski rinits i konjunktivitis. Bolest je učestalija u visoko razvijenim zemljama svijeta, češća je u gradu nego na selu, a češća je i u obiteljima s manjim brojem djece. Atopijski dermatitis najčešće počinje u najranijoj dobi, između drugog i šestog mjeseca života, no može se pojaviti u bilo kojoj dobi djeteta, pa i u odraslih. Dobro je to što u najvećeg broja oboljelih intenzitet bolesti s godinama slabi, pa nakon desete godine života više od 90 posto djece s atopijskim dermatitisom više nema smetnje. Uostalom, dovoljno je pogledati statistiku: u nas od atopijskog dermatitisa pati od 20 do 30 posto djece, a samo od 1 do 3 posto odraslih", objašnjava dr. Pustišek. Faze poboljšanja i pogoršanja Iako to djeluje ohrabrujuće, roditelje koji muku muče s atopijskim dermatitisom svog djeteta teško da išta može utješiti. Jer, atopijski dermatitis je vrlo neugodan, uporan i narušava kvalitetu života djeteta i cijele obitelji. Neprestano se smjenjuju faze poboljšanja i pogoršanja, pa se mnogima čini da se bore s vjetrenjačama. Jedna se mama, u očajanju, požalila doktorici Pustišek: "Ponekad mi se čini da nam je bilo lakše riješiti problem zečje usne kod mlađeg djeteta, nego atopijski dermatitis kod starijeg." Osnovni su znakovi atopijskog dermatitisa ekcem, suha koža i svrbež. Na koži atopičara javlja se crvenilo, katkad uz sitne mjehuriće i krastice od češanja, a u kroničnoj fazi koža se ljušti i zadebljana je. Suhoća kože kod atopičara posljedica je manjka kožnih lipida, odnosno masnoća. No, svrbež je najneugodniji simptom atopijskog dermatitisa; dijete se neprestano češe, i to osobito noću, zbog toga je nervozno, loše spava i jede. Češanjem može i oštetiti kožu, pa kod djece atopičara nije rijetka sekundarna infekcija zlatnim stafilokokom ili virusom herpesa koji se vrlo brzo širi na sva područja kože koja su zahvaćena ekcemom. Djeca s atopijskim dermatitisom imaju vrlo osjetljivu kožu te treba izbjegavati sve što je može iritirati: - Treba izbjegavati odjeću (i posteljinu) od vune i sintetike, a pamučnu odjeću (i posteljinu) prati nježnim deterdžentima, dobro isprati i ne koristiti omekšivač. Ne sušiti je na zraku u vrijeme cvatnje biljaka. - Dobro je izbjegavati kontakt s grinjama i prašinom, pa tako iz dječjeg kreveta izbacite stare madrace, uklonite posteljinu s perjem, a plišane igračke ne držite u krevetu te ih redovito perite. Uklonite sagove i zavjese. Prostoriju redovito zračite i vlažnom krpom brišite prašinu. - Toplina i znojenje pogoršavaju stanje kože, a osobito suh i pregrijan zrak u prostoriji. - I svaka infekcija te stres, emocionalni i fizički, dovodi do pogoršanja stanja kože kod djece atopičara. - Životinje kao kućne ljubimce bolje je držati u dvorištu te ih redovito prati. - Pušenje u prostoriji u kojoj boravi dijete s atopijskim dermatitisom nije dopušteno. - Noktići djeteta trebaju biti kratki i glatki da pri češanju ne ošteti kožu. "Kod atopijskog dermatitisa najvažnija je njega kože. Manjak lipida u atopičnoj koži treba nadoknaditi nanošenjem hidratantnih krema i masti – emolijensa, koji kožu vlaže, nadoknađuju lipide, sprečavaju prolazak alergena kroz kožu i gubitak vode iz kože. Emolijense treba nanositi redovito, najmanje dva puta dnevno, na zahvaćene dijelove tijela i češće, a obvezno nakon kupanja", ističe dr. Pustišek. Kupanje i 'pravilo tri minute' A upravo pravilnoj njezi atopične kože posvećeno je najviše vremena u Maloj školi atopijskog dermatitisa. Emolijensi dolaze u tri oblika. Masti imaju najveći postotak ulja, a djeluju okluzivno, odnosno "koža pod njima teže diše" i zato se primjenjuju na izrazito suha, ali manja područja kože. Kreme se lakše razmazuju i pogodne su za veća područja kože, dok su losioni primjereniji za nanošenje ljeti. Emolijensi se u nekim zemljama mogu dobiti na recept, no kod nas idu na teret roditelja. A taj teret i nije malen, jer su skupi, a i troše se brzo. Kod kupanja i/li tuširanja djeteta vrijede neka pravila: voda ne smije biti pretopla (32-34°C), kupanje mora trajati kratko (5 do 10 minuta), koriste se medicinske uljne kupke ili sindeti bogati uljima, a kao zamjena može poslužiti i koja kap maslinova ili bademova ulja. Nakon kupanja dijete treba nježno obrisati ručnikom tapkajući te nanijeti emolijens. Vrijedi tzv. "pravilo tri minute", jer je emolijens najučinkovitiji kada se nanese unutar tri minute od kupanja. U Maloj školi atopijskog dermatitisa medicinske su sestre pokazale kako se pravilno nanosi emolijens. Najprije je potrebno dobro oprati ruke, zatim emolijens nanijeti na dlan svoje ruke, zagrijati ga drugim dlanom te kružnim pokretima nježno umasirati na kožu djeteta. Ne masirati upaljena područja, već samo lagano nanijeti kremu. Strah od kortikosteroida Unatoč redovitoj njezi kože može doći do pogoršanja, kada se mora posegnuti za terapijom kortikosteroidnom kremom ili masti. Kortikosteroidi (hormoni kore nadbubrežne žlijezde) prema jačini se dijele u četiri skupine, pri čemu se uvijek nastoji koristiti najblaži, ali učinkovit kortikosteroid. "Mnoge je roditelje strah kortikosteroida te ih izbjegavaju; gotovo da vlada kortikofobija. Zato ističem da su kortikosteroidi siguran oblik terapije ako se koriste kontrolirano i pod nadzorom liječnika te kada se vodi dnevnik njihove potrošnje", naglašava dr. Pustišek. U školi se roditeljima pokazuje i kako se stavljaju vlažni povoji. Oni vrlo brzo smiruju svrbež i crvenilo, dobro vlažeći kožu i dovode do bržeg zacjeljivanja. Postupak je sljedeći: na zahvaćeno područje kože najprije se nanese kortikosteroidna krema (ili emolijens ako je riječ o izrazito suhoj, a ne upaljenoj koži). Potom se sterilna gaza ili, primjerice, prokuhana i prepeglana pidžamica natopi fiziološkom otopinom i zamota preko namazanog područja. Sve se učvrsti suhim povojem, na primjer posebnim fiksatorom tubifastom ili čistom pamučnom čarapicom. Vlažni se povoj drži 8 do 10 sati, a po mogućnosti donja se gaza navlaži fiziološkom otopinom svaka 2 do 3 sata. U novije se vrijeme u terapiji kao nadopuna kortikosteroidima koriste lokalni imunosupresivi ili imunomodulatori, koji su pogodni za terapiju najosjetljivijih dijelova poput lica, kapaka i spolovila u djece starije od dvije godine. U borbi protiv sekundarnih infekcija kože preporučuje se antimikrobna terapija, a za smirenje svrbeža povremeno se primjenjuju i antihistaminici. Psiholozi se često uključuju u terapiju te nastoje male pacijente naučiti kako da pobijede svrbež. Terapija težih oblika bolesti je fototerapija i sistemna imunoupresivna terapija. Postoji i cijeli niz alternativnih i komplementarnih metoda u liječenju atopijskog dermatitisa koje nisu znanstveno priznate, ali mogu pomoći – primjerice haloterapija (terapija u slanoj komori ili sobi), probiotici, dodaci prehrani poput omega masnih kiselina i drugo. Zabilježeno je čak 200 alergena u hrani, ali više od 90 posto alergijskih reakcija uzrokuje kravlje mlijeko, jaja, soja, pšenično brašno, kikiriki, orašasti plodovi, riba i školjke. Kod djece s atopijskom dermatitisom preosjetljivost na pojedine namirnice treba dokazati alergološkim testiranjem. Dijete treba nastojati dojiti što dulje. Dohrana se uvodi od 4 do 6 mjeseca života, i to vrlo pažljivo, postupno i s dovoljnim odmakom da se može vidjeti reakcija. Naime, alergijska reakcija na hranu može nastupiti odmah, ali do nje može doći i tek nakon 3-4 dana. Utvrdi li se preosjetljivost, namirnicu treba izbaciti iz prehrane, ali vrlo oprezno i uz savjet s liječnikom, jer kod isključivanja pojedinih namirnica u djece može se ugroziti djetetov rast i razvoj. Treba izbjegavati i hranu s aditivima i konzervansima. Imate li i vi iskustva s atopijskim dermatitisom? Podijelite ih u našem forumu!