http___www.krk.hr_otok_krk_o_turistickoj_zajednici_1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 16.1 16.2 16.3 17.1 17.2 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 22.2 22.3 22.4 23.1 24.1 25.1 25.2 26.1 27.1 27.2
The Island of Krk Tourist Board The island of Krk, our largest island (of around 410 square kilometers) has, thanks to its desirable geographical and transport position and good natural conditions, been noted as an interesting tourist area even as far back as the end of the last century. The beginnings of tourism date back to the end of nineteenth century on the island of Krk, our largest island, when the first larger groups of national tourists together with tourists coming mainly from Austria, the Czech Republic and the Republic of Slovakia, arrived on the island. Before the First World War, the first hotels, guest-houses and beaches had already been built on the island, from which the technical conditions and building foundations assured future tourism development. Between the two world wars, the construction of a large number of catering facilities continued, when more hotels, guest-houses, villas and other tourist facilities were built. A few parks were also built and equipped, as were beaches by the sea. Shortly after the end of the Second World War, tourism on the island of Krk began to develop again, and after 1964 it suddenly began to grow. The Main reasons for the dynamic development of the tourist flow on the island of Krk are represented by: - the desirable geographical position of the island, - the suitable natural conditions, mild climate, clean sea, good isolation and rich vegetation, particularly on the north-western part of the island, - having a large enough quantity of water provided from the "Ponikve" and the "Jezero", - the start of the airport operation in Omišalj (1970), - the opening of the land-island of Krk bridge and - the recognition of tourist sites on the island, within the domestic and world tourist market. Social tourist organization development Thanks to the greater tourist flow at the beginning of the twentieth century, the islanders felt the need for founding the tourist association, with the aim of increasing profit and adapting tourist sites. In this way "The societies for embellishment" were founded in Baška in 1904, in Omišalj in 1906, in Punat in 1908, in Malinska in 1909 and in Vrbnik in 1911 etc. It should certainly be mentioned that these societies have played the most important role in tourism development both in certain areas of the island and on the island of Krk as a whole. Over the decades, these societies have changed their form, but have continued to remain functioning as tourist boards within a number of states and within a number of different systems. The Municipality of Krk Tourist Association foundation At the beginning of the 1960s, the island of Krk experienced a sudden development in tourism. We will just mention that the first ferry connection on the Adriatic was established in 1959 onthe Šilo-Crikvenica route. Shortly after that, in 1963 the ferry connection between Voz and Črišnjevo, close to today’s Krk’s bridge was established. On the initiative of all of the island’s tourist societies’ (Omišalj, Njivice, Malinska, Krk, Punat, Baška, Vrbnik, Šilo), the Municipality of Krk Tourist Foundation Assembly was held on 7th February 1962. In that period, The Municipality of Krk Tourist Association was mainly occupied in its search for a solution to the problem of massive infrastructure, and in the publication of marketing materials needed for tourism development. However, with the passing of the Law on tourist boards together with the Law on local autonomies, the problem on operating and financing this institution arose. According to the Law on local autonomy within the island of Krk six municipalities (Omišalj, Malinska, Punat, Baška, Vrbnik i Dobrinj) and the city of Krk were founded. By adopting the Law on tourist boards, the contemporary Municipality of Krk Tourist Association was transformed into the Island of Krk Tourist Board in accordance with article 3 of the Law on tourist boards which stipulates that islands having more than two local autonomies should form an island tourist board. However, within that same Law, the legislator did not solve the problem of financing the island’s tourist board, which is most probably the principal reason why the island of Krk Tourist Board has, until today, remained the only island tourist board in Croatia. Tourist operatives working on the island have correctly understood the fact that the island of Krk is a tourist product and should be treated on a world tourist market. They have been searching for a means to finance the Board for more than a decade, as is required by the modification of the Law on tourist boards whilst at the same time have continued to operate the island of Krk Tourist Board thanks to financing by tourist boards members. Given that the problem of financing the Island of Krk Tourist Board has not yet been solved, in spite of several years of trying, tourist operatives have tried to find a solution within the island of Krk. Since tourist boards were not strong enough to finance this kind of project on their own, they included the island’s local autonomies as well. Since the islanders live exclusively from tourism and for tourism, it is normal that all municipalities (Omišalj, Malinska-Dubašnica, Punat, Baška i Vrbnik) and the island of Krk itself, note the importance and meaning of this institution, which is supported by the initiative for a final solution for financing the personnel of the Island of Krk Tourist Board. Tourist boards and municipalities, in a ratio of 60:40, finance the costs of tourist office and common programmes and as a key solution, accept participation in the total profits resulting from the tourist tax and membership fees achieved on the island of Krk in the previous year to the one in which the plan pertains. President: Mr. sc. Toni Juranić Vice President: Anton Bolonić Director: Mr. sc. Majda Šale
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 16.1 16.2 16.3 17.1 17.2 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 20.1 20.2 20.3 20.4 21.1 22.1 23.1 24.1 24.2
Turistička zajednica otoka Krka Otok Krk, naš najveći otok (oko 410 Kilometara kvadratnih) još je krajem prošlog stoljeća zbog svoga pogodnog zemljopisno-prometnog položaja i dobrih prirodnih uvjeta, bio zapažen kao interesantan turistički kraj. Počeci turizma na našem najvećem otoku Krku, sežu krajem devetnaestog stoljeća kada na otok počinju dolaziti prve veće skupine gostiju, prvenstveno iz Austrije, Češke, Slovačke, te domaći gosti. Već prije prvog svjetskog rata izgrađeni su i prvi hoteli, pansioni i kupališta, čime su stvoreni tehnički uvjeti i materijalna baza za daljnji razvoj turizma. Između dva svjetska rata nastavlja se intenzivna izgradnja ugostiteljskih objekata, kada je izgrađeno više hotela, pansiona, vila i drugih turističkih objekata. Podižu se i uređuju parkovi, a uz obalu se izgrađuju kupališta. Po završetku drugog svjetskog rata turizam se na Krku opet počeo razvijati, a nakon 1964 g. naglo se počeo povećavati. Glavni razlozi za dinamičan razvoj turističkog prometa na otoku Krku bili su: - povoljni zemljopisni položaj otoka, - povoljni prirodni uvjeti, blaga klima, čisto more, dobra inslolacija i bogata vegetacija, osobito na sjevero-zapadnom dijelu otoka, - osiguranje dovoljnih količina vode sa lokaliteta "Ponikve" i "Jezero", - puštanje u promet zračne luke u Omišlju (1970) - otvaranje mosta kopno-otok Krk i - afirmacija turističkih mjesta na otoku, na domaćem i svjetskom turističkom tržištu. Razvoj turističke društvene organizacije Stanovnici otoka zbog pojačanog turističkog prometa početkom dvadesetog stoljeća, osjetili su potrebu za osnivanjem turističkih udruženja, zbog povećanja prihoda kao i zbog uređenja turističkih mjesta. Tako su osnovana "Društva za uljepšavanje mjesta" u Baški 1904. g., 1906. godine u Omišlju, 1908. g. u Puntu, 1909. g. u Malinskoj, 1911. u Vrbniku itd. Valjalo bi svakako napomenuti da su ova društva igrala temeljnu ulogu u razvoju turizma i u pojedinim mjestima i na otoku Krku u cjelini. Kroz desetljeća u više država i više različitih sistema su i ta društva mjenjala svoj oblik, i danas postoje i funkcioniraju kao turističke zajednice. Osnivanje Turističkog saveza općine Krk Početkom 60-ih godina prošlog stoljeća došlo je do naglog razvoja turizma na otoku Krku. Navesti ćemo samo da je 1959. godine uspostavljena prva trajektna veza na Jadranu Šilo-Crikvenica. Nedugo nakon toga 1963. godine uspostavljena je i trajektna veza između Voza i Črišnjeve, u blizini današnjeg krčkog mosta. Na inicijativu turističkih društava sa čitavog otoka (Omišalj, Njivice, Malinska, Krk, Punat, Baška, Vrbnik, Šilo) 07. veljače 1962. godine održana je osnivačka Skupština Turističkog saveza općine Krk. U tim godinama Turistički savez općine Krk bavio se ponajviše rješavanjem pitanja krupne infrastrukture ali su tiskani i promidžbeni materijali potrebni za razvoj turizma. Međutim donašanjem Zakona o turističkim zajednicama i Zakona o lokalnoj samoupravi dolazi do problema u radu i financiranju ove institucije. Prema Zakonu o lokalnoj samoupravi na otoku Krku osnovano je šest općina (Omišalj, Malinska, Punat, Baška, Vrbnik i Dobrinj) i grad Krk. Usvajanjem Zakona o turističkim zajednicama, tadašnji Turistički savez općine Krk transformirao se u Turističku zajednicu otoka Krka, prema članku 3. Zakona o turističkim zajednicama koji govori da se na otocima na kojima ima više od dvije lokalne samouprave, mora formirati turistička zajednica otoka. Međutim u tom istom zakonu zakonodavac nije riješio i pitanje financiranja otočke turističke zajednice, što je svakako glavni razlog da je Turistička zajednica otoka Krka do danas ostala jedina otočka turistička zajednica u Hrvatskoj. Turistički radnici na otoku pravilno su shvatili činjenicu da je otok Krk jedan turistički proizvod i da ga takvog treba tretirati na svjetskom turističkom tržištu. Više od desetljeća tražilo se rješenje načina financiranja, tražila izmjena Zakona o turističkim zajednicama a da istovremeno TZ otoka Krka nije ni trena prekidala sa radom, zahvaljujući financiranju turističkih zajednica-članica. Kako se unatoč višegodišnjim pokušajima nije uspjelo napraviti da TZ otoka Krka trajno riješi pitanje financiranja, to se rješenje financiranja pokušalo dogovoriti unutar otoka Krka. Kako turističke zajednice nisu bile dovoljno jake da same isfinanciraju jedan takav projekt, u to su uključene i otočne lokalne samouprave. Kako stanovnici otoka žive isključivo od turizma i za turizam, normalno da su sve općine (Omišalj, Malinska-Dubašnica, Punat, Baška i Vrbnik) i grad Krk uviđajući važnost i značenje ove institucije, podržali inicijativu za konačnim rješavanjem financiranja i kadrovskog ekipiranja Turističke zajednice otoka Krka. Turističke zajednice i općine u omjeru 60:40 financiraju troškove turističkog ureda i zajedničkih programa a kao ključ prihvaćeno je učešće u ukupnim prihodima od boravišne pristojbe i članarine ostvarene na Krku u godini koja prethodi godini u kojoj se plan donosi. Potpredsjednik: Anton Bolonić Direktor: Mr. sc. Majda Šale