http___www.kodzlaje.com_forum_viewthread.php_fid_107_tid_526_action_printable_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1
Until 2001, the Statehood Day in the Republic of Croatia was held on May 30 every year, in memory of the constitutive session of the first multi-party parliament. June 25 is celebrated in the Republic of Croatia as Statehood Day, because on that day in 1991, independence was declared. On that day, the Parliament of the Republic of Croatia passed the historic “Constitutional Decision on the Independence and Sovereignty of the Republic of Croatia”, as well as the “Declaration on the Proclamation of the Sovereign and Independent Republic of Croatia”. However, due to the protests of the European Community mission, the implementation of these two decisions was postponed for three months, the so-called By the Brijuni Declaration of July 8, 1991. The three-month moratorium expired on October 8 of the same year, a day after the rocketing of the Banski dvori in Zagreb. Thus, only on October 8, at a session in the basement of INA’s building in Šubićeva Street, the Parliament passed a “Decision on the termination of all state-legal ties on the basis of which it formed the former SFRY together with other republics and provinces”, which finally seceded from Yugoslavia. It is interesting that until 2001, Statehood Day in the Republic of Croatia was held on May 30 every year, in memory of the constitutive session of the first multi-party parliament, and only in 2001 was June 25 determined to be Statehood Day. However, last year it was decided that the date of June 25 will be marked as Independence Day, while May 30 will officially be Statehood Day.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 15.2 16.1 16.2 17.1 17.2 18.1 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 22.1 23.1 24.1 24.2 24.3 24.4 25.1 25.2 25.3 26.1 26.2 26.3 26.4 26.5 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 29.2 29.3 29.4 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 40.2 40.3 40.4 41.1 42.1 42.2 43.1 43.2 43.3 44.1 45.1 45.2 46.1 46.2 47.1 48.1 48.2 49.1 50.1 50.2 50.3 50.4 50.5 50.6 50.7 51.1 52.1 52.2 52.3 52.4 53.1 53.2 53.3 54.1 55.1 55.2 55.3 55.4 55.5 56.1 56.2 57.1 57.2 57.3 58.1 58.2 58.3 58.4 59.1 60.1 61.1 61.2 62.1 63.1 63.2 64.1 65.1 65.2 65.3 66.1 66.2 66.3 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 71.2 72.1 72.2 73.1 73.2 74.1 74.2 74.3 75.1 75.2 76.1 76.2 76.3 77.1 77.2 78.1 78.2 78.3 79.1 79.2 80.1 81.1 81.2 81.3 81.4 82.1 82.2 83.1 83.2 83.3 84.1 84.2 85.1 85.2 86.1 87.1 88.1 89.1 89.2 89.3 90.1 90.2 90.3 90.4 90.5 90.6 91.1 91.2 91.3 91.4 92.1 92.2 92.3 92.4 93.1 93.2 93.3 93.4 93.5 93.6 94.1 94.2 94.3 94.4 94.5 94.6 95.1 96.1 97.1 97.2 97.3 97.4 97.5 98.1 99.1 99.2 99.3 100.1 100.2 100.3 101.1 101.2 101.3 101.4 101.5 102.1 102.2 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1
medjunarodni i lokalni. sto se sve slavi na danasnji dan? Medjunarodni praznik rada obiljezava se kao spomen na velike radnicke demonstracije odzane u Chicagu dana 1. svibnja 1886. godine, kada je u sukobima s policijom poginulo vise od dvije stotine radnika, a osmero je radnika osudjeno na smrt. Demonstracije su odrzane radi zahtjeva radnika za osamsatnim radnim vremenom. 1. svibnja se kao medjunarodni praznik rada obiljezava od 1889. godine, a u Hrvatskoj je prvi put obiljezen 1890. godine u Maksimiru. U 20. je stoljecu se datum s vremenom etablirao kao anarhisticki i socijalisticki blagdan, te je bas u tim krugovima poznat i kao Medjunarodni dan radnika, odnosno Praznik rada. U ovom je obliku prvi svibnja postao medjunarodno slavlje socijalnih i ekonomskih uspjeha radnicke klase i sindikalnog pokreta. Hrvatska danas slavi Dan drzavnosti Republika Hrvatska danas slavi Dan drzavnosti, prisjecajuci se 25. lipnja 1991. kad je Hrvatski sabor donio Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske. Hrvatska danas slavi Dan drzavnosti Povijesnu Odluku Hrvatski je sabor, tada Sabor Republike Hrvatske, donio na zajednickoj sjednici svih svojih vijeca, jasno naznacivsi da tim cinom Republika Hrvatska pokrece postupak razdruzivanja od drugih republika i zajednicke drzave SFRJ te postupak za medjunarodno priznanje. Sabor je na istoj sjednici donio i Deklaraciju o proglasenju suverene i samostalne Republike Hrvatske. Povijesnoj odluci o pokretanju postupka razdruzivanja prethodio je referendum u svibnju 1991., na kojemu se golema vecina hrvatskih gradjana, vise od 94 posto, ocitovala da Hrvatska ne treba ostati u tadasnjoj jugoslavenskoj drzavi. Osim toga, u proljece i rano ljeto te 1991. Hrvatska i njezini gradjani vec su bili suoceni s pobunom lokalnih Srba kao i sa srpskim teroristickim napadima na hrvatske gradove i sela te stradanjem civila. Zbog medjunarodnih pritisaka i uvjerenja da ce time lakse teci pregovori o razdruzivanju, Ustavna odluka o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske nije se primijenila odmah, nego je Brijunskom deklaracijom to odgodjeno za tri mjeseca. Moratorij je istekao 8. listopada 1991., kada Republika Hrvatska definitivno raskida drzavno-pravne veze s ostalim jugoslavenskim republikama i postaje samostalna i neovisna drzava. Proslava Dana drzavnosti ove se godine odrzava u Zagrebu i Vukovaru, uz nazocnost najvisih predstavnika drzavnog vrha, predsjednika Republike Stjepana Mesica, predsjednika Vlade dr. Ive Sanadera i predsjednika Hrvatskog sabora Luke Bebica. Obiljezavanje Dana drzavnosti drzavni je vrh poceo jutros u 8 sati polaganjem vijenaca i paljenjem svijeca na zagrebackom groblju Mirogoju. Vijence su ispred Zida boli te kod Sredisnjeg kriza u Aleji hrvatskih branitelja polozili predsjednici Republike, Hrvatskog sabora i Vlade - Stjepan Mesic, Luka Bebic i Ivo Sanader te izaslanstva Oruzanih snaga, Ravnateljstva policije i Grada Zagreba. Predsjednici Hrvatskog sabora i Vlade - Luka Bebic i Ivo Sanader te izaslanstva predsjednika Republike Stjepana Mesica, Oruzanih snaga RH, Ravnateljstva policije i Grada Zagreba vijence su polozili i na grob prvog predsjednika Republike Hrvatske dr. Franje Tudjmana. Izaslanstva predsjednika Republike, Hrvatskog sabora i Vlade te Oruzanih snaga RH, Ravnateljstva policije i Grada Zagreba vijence su polozili i na zajednickoj grobnici za neidentificirane zrtve iz Domovinskog rata na Krematoriju. Nakon polaganja vijenaca drzavni vrh potom ce biti nazocan svetoj misi za domovinu koju ce u 9 sati u crkvi sv. Marka predvoditi zagrebacki nadbiskup kardinal Josip Bozanic. Potom ce se u 10 sati odrzati svecana sjednica Vlade, a u 11 sati na Trgu bana Josipa Jelacica bit ce svecano postrojavanje Oruzanih snaga RH. Nakon toga ce, kako je najavljeno, prigodne govore odrzati predsjednici Republike, Hrvatskog sabora i Vlade - Stjepan Mesic, Luka Bebic i Ivo Sanader. Svecanost Dana drzavnosti na Trgu bana Jelacica u Zagrebu zavrsiti ce kulturno-umjetnickim programom. Nakon Zagreba drzavni vrh uputit ce se u Vukovar. Na sredisnjoj svecanosti u vojarni 204. vukovarske brigade bit ce organizirana promocija i podjela diploma polaznicima 10. narastaja Ratne skole "Ban Josip Jelacic" i pilotima kadetima. Hrvatska danas obiljezava Dan pobjede i domovinske zahvalnosti. Vojno-redarstvena akcija Oluja pocela je 4. kolovoza 1995. godine u cetiri sata ujutro. Vec sutradan, 5. kolovoza u podne objavljeno je da je Knin oslobodjen. Tada je vec 80 posto okupiranog teritirija bilo oslobodjeno, a cijela akcija trajala je cetiri dana. Nakon Knina uslijedilo je munjevito oslobadjanje preostalih mjesta - Benkovca, Vrlike, Kijeva, Drnisa, Gracaca, Lovinca i ostalih mjesta. Dalmacija je nakon pune cetiri godine prestala biti odsjecena od ostatka Hrvatske. Medju prvima koji su usli u Knin bio je brigadir Ivan Juric. Uzmicuci pred hrvatskom vojskom, pripadnici tzv. SAO Krajine bezumno su napadali civile u Osijeku, Zadru i Sibeniku. No sve im je bilo uzalud. Dvadesetak dana poslije Oluje iz Zagreba u Split je krenuo Vlak slobode, kojega su docekali deseci tisuca gradjana. Oluja je bila i temelj za skoru mirnu reintegraciju Podunavlja. U samoj akciji poginula su 174 hrvatska branitelja, a ranjeno ih je 1.430. Dan neovisnosti blagdan je u Hrvatskoj koji se obilježava 8. listopada i neradni je dan. Toga dana 1991. godine Hrvatski sabor jednoglasno donio Odluku o raskidu državnopravnih sveza s ostalim republikama i pokrajinama SFRJ. Sabor je pritom utvrdio da Republika Hrvatska više ne smatra legitimnim i legalnim ni jedno tijelo dotadašnje SFRJ, te da ne priznaje valjanim niti jedan pravni akt bilo kojeg tijela koje nastupa u ime bivše federacije, koja više kao takva ne postoji. Ta je značajna odluka Hrvatskog sabora donesena nakon što je prethodnoga dana istekao tromjesečni moratorij na Ustavnu odluku o suverenosti i samostalnosti Republike Hrvatske koju je Sabor donio 25. lipnja 1991. godine. Naime, stupanje na snagu ove Odluke odgođeno je tada za tri mjeseca na osnovi Brijunske deklaracije od 7. srpnja, odnosno na zahtjev Europske zajednice kako bi se jugoslavenska kriza pokušala riješiti mirnim putem. Istoga dana kada je istekao moratorij na hrvatsku Odluku o samostalnosti, zrakoplovi JNA bombardirali su povijesnu jezgru Zagreba i Banske dvore u kojima je bilo smješteno tadašnje državno vodstvo na čelu s predsjednikom dr. Franjom Tuđmanom. Zbog tih okolnosti, te mogućih novih zračnih napada na Zagreb, povijesna je sjednica svih triju saborskih vijeća održana 8. listopada 1991. godine u podrumu Inine zgrade u Šubićevoj ulici u Zagrebu. od trazenja gdje da napisem.. valjda moze ovdje guzdo Ugodno badnje vece i sretan Bozic Monik, guzdo, bureku, Nika, jekac i svima ostalima koji slave! DRAGI PRIJATELJI EVO NAS PRED JOS JEDNOM GODINOM. NEKA NAM DONESE PUNO ZDRAVLJA, SRECE, LJUBAVI I USPJEHA NA SVIM PODRUCJIMA. I NEKA SE NASE DRUZENJE NASTAVI JOS DUGO, DUGO. ZIVJELI!!!! U posljednjih nekoliko godina i Hrvatsku je zahvatila groznica Valentinova. Nedavno smo se mucili s bozicnim poklonima, a sad vec treba smisljati one za Valentinovo! Pritom mnogi zaboravljaju da je sv. Valentin zastitnik ne samo zaljubljenih, vec i prijatelja Poanta poklona za Valentinovo je mali znak paznje, znak simpatije ili ljubavi Dakle, imas li prijatelja/icu u depresiji, posveti malo vise svog vremena i njoj/njemu na ovaj dan. Ukoliko je odabranik/ica tvog srca 'prava' osoba, trebala bi razumjeti tvoju odluku da dio vremena i misli rezerviras i za najfrendicu ili frenda. Darovi za Valentinovo trebali bi u sebi nositi simboliku ljubavi. Dakle, nemoj mu/joj kupiti tri para superkvalitetnih crnih carapa koje ce izdrzati pet godina pranja u perilici! Zaboravi na razumne i racionalne poklona i daruj nesto s porukom. Srce - znaci da je tvoje srce njezino/njegovo! Cestitku mozes i sam/a napraviti ne zaboravljajuci sitne simbole koji nose poruku. Kupljeni pokloncic takodjer bi trebao imati vidljivu ili skrivenu (ovisi o tome sto i kome zelis poruciti) poruku. Crvena boja je (to vec i vrapci na krovu znaju) boja ljubavi i strasti. Poklonis li bilo sto u toj boji, poruka ce biti jasna. Ukoliko se tu negdje nadje nacrtan Amor (za one koji ne znaju – krilat djecacic s lukom i strijelom, u rimskoj mitologiji simbol erotske ljubavi, pratitelj bozice Venere, ekvivalentan Erosu u grckoj mitologiji), poruka je potpuno jasna. Ukoliko imas dara za crtanje, na obicnoj majici ili jednostavnoj, jednobojnoj spavacici mozes nacrtati Amora kako odapinje ljubavne strijele. Malo boje za tkaninu i tvoja izabranica ce se rastopiti od odusevljenja. Usne predstavljaju pecat ljubavi Jos jedan zanimljiv simbol su – usne. Mozes odabrati ukrasni papir s tim motivom ili jednostavno poljubiti cestitku usnama nasminkanim zarkocrvenim ruzem. Usnama se ljubi i zato one predstavljaju pecat ljubavi. Darujes li nesto s otiskom usana, znaci da si dar ili poruku zapecatio/la ljubavlju. Ako pronadjes zgodnu cestitku s prepolovljenim srcem, radije je nemoj kupiti ukoliko si u sretnoj vezi. To je ipak simbol slomljenog srca, izuzetno velike tuge i boli. No zelis li nekom nabiti osjecaj krivnje na ovaj dan, samo naprijed. Idealan dar za sladokusce Cokolada – mmmmmm! Romantican poklon zaljubljenih, a govorka se i da ima afrodizijacka svojstva. Kako bi bilo da potrazis neki zgodan recept za toplu cokoladu s dodacima soka od banane, narance ili jaja i priredis ga za dragog ili dragu? Taj trud ce ti se vjerojatno isplatiti daleko vise od kupljene bombonjere! Znas li zasto se upravo ruzmarin nosi na vjencanju? Zato sto je simbol vjernosti i sjecanja. Neces pogrijesiti stavis li koju grancicu u cestitku ili poklon i dragom prijatelju i svojoj ljubavi. Poruka je jasna! S ruzama - oprez. Crvena predstavlja ljubav i strast. Simbolika zute ruze je isto toliko snazna kao i crvene. Ona predstavlja ljubomoru i nevjeru! Dok crvenu ruzu u posebnoj prilici i mozes pokloniti (vrijedi za decke) dugogodisnjoj prijateljici jer je uvijek bila uz tebe te joj time govoris koliko je vase prijateljstvo jako, na zutu nemoj ni pomisliti! Zutu ruzu moze pokloniti samo decko, ljubavnik ili muz koji njome daje do znanja da je lud od strasti i ljubomoran na svaku osobu koja bi mu ljubljenu mogla oduzeti. Ili njome moze poruciti da nesto zna (vidi drugo znacenje ove ruze). Bijele ruze su simbol nevinosti i cistoce. Trebale bi se, nacelno, poklanjati mladim zenskim osobama, a nikako baki ili najdrazoj teti! Tratincice i ljiljani nose istu poruku nevinosti. Mladim curama se nikad ne poklanja ljubicasto cvijece jer je ono simbol tuge i ozbiljnosti. Npr. iris, predivno cvijece, ali svojom simbolikom vise povezano sa smrcu. Taj cvijet je bio simbol grcke bozice Iride, glasnice bogova, koja se dugom spustala na zemlju i prenosila poruke bogova. Njegove tri latice predstavljaju vjeru, hrabrost i mudrost. Ukoliko na taj dan zelite zaprositi ljubav svog zivota, karanfil na vidljivom mjestu u romanticno osvijetljenoj sobi bi vam mogao pomoci. Karanfil je simpatican cvijet koji inace simbolizira zaruke (kao takav je idealan poklon za one koji vec zele zaprositi ljubav svog zivota), no njime mozes poruciti jos stvari: ruzicasti predstavljaju zahvalnost (npr. hvala sto si uvijek bio/la uz mene kad mi je bilo tesko), bijeli sjecanje, zuti radost (sretan/a sam sto smo zajedno). Ukoliko je tvoja voljena osoba nesto zbilja posebno za tebe, orhideja ce biti pun pogodak jer predstavlja savrsenstvo. Samo pazi da se ne umisli. Poseban i mastovit poklon su privjesci ili crtezi privjeska (moze i na odjeci) u obliku simbola za ljubav iz razlicitih kultura. Keltski trostruki cvor predstavlja besmrtnu ljubav. Prsten s tim simbolom, tj. vise njih koji se vezu jedan na drugi, predstavlja simbol savrsenstva jer nema vidljivog kraja ni pocetka. Simbol trostrukog cvora medju Keltima je postojao davno prije pojave krscanstva. Osram Ne Nsoromma - ovaj simbol dolazi iz zapadne Afrike. U mjesecu (muska osoba) i zvijezdi (zenska osoba) predstavljena je harmonija koja proizlazi iz veze muskarca i zene. Simbol predstavlja ljubav, vjernost i harmoniju. I za kraj, ne zaboravimo najjednostavniji i najupecatljiviji simbol ljubavi – srce. Darovano nekom od koga si njegovo/njezino dobio/la zauzvrat. Svi ostali 'shoppingirani' darovi daleko su, daleko manje bitni. U Kninu se održava svečanost obilježavanja Dana pobjede i domovinske zahvalnosti, Dana hrvatskih branitelja i 14. obljetnice vojno-redarstvene akcije Oluja. Svečanost je počela polaganjem vijenaca na gradskom groblju i podizanjem državne zastave na kninskoj tvrđavi. U Kninu je cijeli državni vrh: predsjednik Republike Stjepan Mesić, predsjednica Vlade Jadranka Kosor, predsjednik Hrvatskog sabora Luka Bebić, ministar obrane Branko Vukelić, ministar unutarnjih poslova Tomislav Karamarko, ministar obitelji, branitelja i međugeneracijske solidarnosti Tomislav Ivić i brojni drugi. Središnja svečanost postrojavanja održana je na gradskom stadionu HNK Dinara, uz predaju prijavka predsjedniku Republike i vrhovnom zapovjedniku Oružanih snaga. Povodom završetka radova na Općoj bolnici Hrvatski ponos bit će održana i prigodna svečanost. Predviđen je i prelet borbenog zrakoplova MiG 21 BIS. Nakon petogodišnje srpske okupacije, u vojno-redarstvenoj akciji Oluja prije 14 godina oslobođeni su Knin i najveći dio zaposjednutoga hrvatskog teritorija. Oslobađanje Knina izazvalo je oduševljenje diljem Hrvatske jer je taj grad bio središte i simbol srpske pobune. Oluja je počela u petak, 4. kolovoza, u pet sati ujutro. Za samo 84 sata hrvatske vojne i redarstvene snage oslobodile su nešto manje od 10.500 četvornih kilometara, gotovo petinu države, što je utjecalo na završetak rata u Bosni i Hercegovini te mirnu reintegraciju Podunavlja u ustavnopravni poredak Hrvatske. (HRT, 8. listopada) - Zastupnici Hrvatskog sabora na današnji su dan 1991. jednoglasno prihvatili odluku o raskidanju državno-pravnih veza sa SFRJ. Tom je odlukom Republika Hrvatska postala suverena i samostalna država. Zbog opasnosti od zračnih napada JNA, zasjedanje Sabora održano je u podrumu Inine zgrade u Šubićevoj ulici u Zagrebu. Tom su odlukom sva tijela SFRJ izgubila legitimitet u Hrvatskoj, a jugoslavenska vojska proglašena je agresorom. Odluka je donesena na temelju referenduma hrvatskih građana od 19. svibnja 1991., a u skladu s ustavnim pravom Republike Hrvatske na samoodređenje. U vremenu od referenduma do donošenja saborske odluke o raskidanju svih državno-pravnih veza Hrvatske sa SFRJ jugoslavenska je vojska uz pomoć srpskog agresora izvršila najžešći napad na Hrvatsku. Bezobzirno su uništavane bolnice, škole, crkve, kulturni spomenici i drugi civilni objekti. U toj je agresiji (7. listopada 1991.) bombardirana povijesna jezgra Zagreba - Banski dvori, tadašnja rezidencija hrvatskog Predsjednika. 'Oni koji su se svojom čašću pred licem čovječanstva obavezali na oslobođenje, ne smiju dopustiti da cijela jedna polovina ljudskog roda zbog ekonomske i socijalne zavisti bude osuđena na ropstvo. Ukoliko je cilj da žena postane slobodno ljudsko biće, onda ženama ne treba oduzimati rad, ni ograničavati oblasti u kojima one mogu raditi', govorila je Clara Zetkin još 1889. godine. Tada je, naime, trebalo agitirati za ono što se danas čini bjelodanom činjenicom: da žene imaju jednaka prava kao i muškarci, da za svoj rad trebaju biti plaćene jednako kao i muškarci, da imaju pravo glasa na izborima. Godinama poslije, na Međunarodnoj konferenciji socijalistkinja održanoj u Kopenhagenu 1910. godine, socijalistkinja Clara Zetkin predlaže zahtjev za obilježavanjem jednog dana u godini kada bi žene lobirale za svoje interese. Taj dan je 8. ožujka, dan koji se kod nas do početka devedesetih slavio kako se danas npr. obilježava iskomercijalizirano Valentinovo. Štoviše, u bivšoj Jugoslaviji nije bilo ni Valentinova ni Majčinog dana: obilježavao se Dan žena, i to je bila prilika u kojoj su djeca majkama pisala sastavke i čestitke, a muškarci i poslodavci 'poklanjali' skraćeni radni dan i cvijeće. Devedesetih je praksa slavljenja 8. ožujka prestala, zbog tada nezgodne povezanosti sa socijalističkim pokretom, pa je iz uma mladih generacija nestala i svijest o tome kako je i koliko trnovita bila borba za prava koja se danas, naoko, čine ostvarenima. Podsjetimo uostalom da su žene u Jugoslaviji, pa i u Hrvatskoj, pravo glasa na izborima dobile tek 11. kolovoza 1945. godine! No, iako se nominalno danas mnoga prava jamče, u praksi su ona još uvijek daleko od idealnog. Naime, razni oblici nasilja i diskriminacije nad ženama još su uvijek realnost, a to se najbolje može vidjeti i analizom stanja na tržištu rada. Od 310 tisuća evidentiranih nezaposlenih osoba u siječnju ove godine na Zavodu za zapošljavanje, 55,6% je žena. Gašenje tradicionalno ženskih radnih mjesta (u tekstilnoj industriji i trgovini) nerijetko se shvaća manje tragičnim nego gašenje muških radnih mjesta. Po podacima Zavoda za statistiku, stopa rizika od siromaštva još za 2007. godinu bila je 18,7% za žene, što znači da je taj postotak žena imao neto dohodak ispod praga rizika od siromaštva. Po podacima iz 2009. godine, žene su u prosjeku imale 760 kuna manju plaću od svojih muških kolega: više plaće imale su samo u sektoru rudarstva i građevine. Također, u Hrvatskom saboru tek je 21 posto žena, dok udio žena u lokalnoj vlasti iznosi 10,7 posto (vijećnice u gradskim i općinskim vijećima 2009. godine). U Zagrebu i Hrvatskoj općenito malo je ulica i javnih površina imenovanih u čast znamenitih žena, što je također određeni pokazatelj stanja sredine. Tako je i junakinja s početka priče početkom devedesetih izgubila svoju Aleju, koja se nalazila na zagrebačkoj Savici, što je također pomoglo brisanju njenog imena iz javnog diskursa. Točno, poručuje Ženska mreža Hrvatske: Republika Hrvatska ženama duguje ravnopravnost na tržištu rada, seksualnu edukaciju u školama, nediskriminativni zakon o medicinski potpomognutoj oplodnji, osviješten tretman nasilja protiv žena, sekularnu državu... To su samo neke od stavki koje u borbi za potpuna ženska prava još nisu ostvarena, pa se zato u Zagrebu i organizira prosvjedna akcija pod nazivom 'Neostvarena ženska prava – dug države ženama'. Uostalom, borba za prava i jest poanta Međunarodnog dana žena, a ne parfemi, cvijeće i sindikalni izleti iz prošlih vremena. Zato, ako ste u Zagrebu i imate vremena, nemojte se sramiti doći u 11 sati ispod Kamenitih vrata i pridružiti se povorci žena, ili se makar zabaviti na osmomartovskom žuru u Močvari, pod nazivom 'We live longer!', gdje će vas uveseljavati ženske snage underground domaće i strane scene, i prvi domaći lezbijski zbor Le Zbor. I sretan vam Dan žena! Oluja: U 84 sata oslobođeno 10.500 četvornih kilometara Na dan kad je vojno-redarstvenom akcijom 'Oluja' oslobođen preostali okupirani teritorij RH, područje Knina, Hrvatska slavi Dan pobjede i domovinske zahvalnosti. Prije 15 godina, 4. kolovoza 1995. godine, u pet sati ujutro počela je vojno-redarstvena akcija Oluja. U samo 84 sata hrvatske su snage oslobodile najveći dio okupiranog hrvatskog teritorija. Oslobađanje Knina nakon pet godina srpske okupacije, izazvalo je oduševljenje i olakšanje diljem Hrvatske. Slike, koje se izmjenjuju na računalu, uspomene na vojnu pobjedu, umirovljeni bojnik HV-a, Davor Jelić ne može izbrisati iz sjećanja. Pauci, njegova 4. gardijska brigada, među prvima su bili u, tada, središtu Srpske krajine. 'Bili smo spremni reći: Ma neka nas, kad uđemo u Knin, neka poginemo. To je želja za osvajanjem svoje domovine, to je sveto', kaže Jelić. Nazdravljalo se i plakalo od sreće. Bio je to, povijesni ulazak, prisjeća se Jelić koji se svog ratnog puta teško može posramiti. Nekad simbol srpske pobune, Knin je danas simbol pobjede i oslobađanja. Srpska pobuna počela je na ljeto 1990. blokiranjem prometnica tzv. balvan revolucijom. Blokada prometnica prerasla je u napade na gradove i sela, te ubijanje i protjerivanja nesrba. Lokalnim Srbima u tome je pomagala i JNA. Hrvatske su snage u svega 84 sata napale iz više pravaca. Oslobođeno je više od 10.500 četvornih kilometara okupiranog područja. Čak 630 kilometara bila je duga linija bojišta. A uz nju oko 200 tisuća hrvatskih vojnika. Kao prvi čovjek iz Tuđmanovog osiguranja, Mate Laušić bio je uz hrvatski stijeg na kninskoj tvrđavi. Ali jedan trenutak bio je nezaboravan. 'Ministar Šušak je rekao predsjedniku: Jesam vam obećao kavu u Drnišu? Nijedan objekt nije radio, ne znam otkud, ali brzo se stvorila ta kava, i stojećki smo je popili!', ispričao je Laušić. I sutra će se u Kninu ispijati, uz prijatelje i suborce. Ali ta neće biti slatka, kao ona nakon Oluje. Davor Jović dva je puta teško ranjen, ne u Oluji, već na dubrovačkom ratištu. Izvlačili su ga pod kišom granata. 'Dao sam najviše što sam mogao dati, koliko sam znao, volio bih da sam dao i više', kaže Jović. Za 54-godišnjeg Vrgorčanina, kažu da je neustrašiv ratnik. On to kaže za svoje suborce i sve poginule branitelje. Jedan je od kandidata za novo predsjedničko odličje: Junaka Domovinskog rata. Hrvatska zastava (Foto: Pixsell) Podizanje hrvatske zastave na kninsku tvrđavu obilježilo je početak novog povijesnog razdoblja za Hrvatsku (Foto: Pixsell) A onih o kojima se i ne zna je mnogo, priča i general-pukovnik, Marijan Mareković, ratni zapovjednik legendarnih Tigrova. 'Pravo vrijeme ponosa i slave, ljudi u Republici Hrvatskoj i hrvatski vojnici su bili najponosniji na svijetu', rekao je Mareković. Vijest o ulasku u Knin, čuo je od tadašnjeg predsjednika Franje Tuđmana. Spajanje s V. korpusom Armije BiH i stisak ruke sa zapovjednikom, Atifom Dudakovićem bio je još jedan pečat dobro obavljenog zadatka. 'Meni je to jedna od najdražih fotografija koje imam', rekao je Mareković. Vojna akcija jedino rješenje Vojnoj akciji koja je tada bila jedino rješenje, prethodilo je pet godina srpske okupacije i propalih političkih pregovora. Slom srpskih snaga u Krajini Rahim Ademi s generalom Gotovinom, dugo je planirao. 'To je moja originalna ideja, nije ideja ni glavnog stožera, ni MORH-a, ni Amerikanaca', rekao je Ademi. Svojih se poteza, ne srami. Iako su mu 15 godina poslije, u haškoj potrazi za topničkim dnevnicima pretresali stan. 'Teže mi je sada nakon rata, nego prije njega', kaže Ademi. Zaposjednuti hrvatski teritorij, čije je okupiranje trajalo od kolovoza 1990. do siječnja 1991., pobunjeni Srbi su proglasili Republikom Srpskom Krajinom. Rješenje ratnih sukoba pokušalo se pronaći u mirovnim snagama međunarodne zajednice. Snage UN-a (UNPROFOR-a) u Hrvatsku su došle nakon primirja potpisanog 2. siječnja 1992. godine u Sarajevu. Intenzivni politički pregovori s predstavnicima pobunjenih Srba kojima se tražilo da se Krajina uključi u pravni sustav RH su propali i vojna opcija se nametala kao jedino moguće rješenje. Oslobađanje petine državnog teritorija, tj. nešto manje od 10.500 četvornih metara, utjecalo je i na završetak rata u Bosni i Hercegovini, kao i na reintegraciju Podunavlja u ustavno-pravni poredak Hrvatske. HRVATSKA danas slavi Dan neovisnosti. Zastupnici Hrvatskog sabora 8. listopada 1991. godine jednoglasno su donijeli Odluku o raskidu svih državnopravnih veza Republike Hrvatske s bivšom državom SFRJ. Ta odluka o nepriznavanju legalnosti i legitimnosti tijela i pravnih akata dotadašnje SFRJ donesena je dan nakon isteka tromjesečnog moratorija na hrvatsku Ustavnu odluku o samostalnosti i suverenosti, koju je Sabor donio 25. lipnja 1991. godine. Naime, stupanje na snagu odluke o osamostaljenju odgođeno je za tri mjeseca na osnovi Brijunske deklaracije od 7. srpnja, odnosno na zahtjev Europske zajednice kako bi se jugoslavenska kriza pokušala riješiti mirnim putem. Istoga dana kada je istekao moratorij, zrakoplovi JNA bombardirali su povijesnu jezgru Zagreba i Banske dvore, u kojima je bilo smješteno tadašnje državno vodstvo na čelu s predsjednikom Franjom Tuđmanom. Zbog tih okolnosti, te mogućih novih zračnih napada na Zagreb, povijesna je sjednica svih triju saborskih vijeća održana 8. listopada 1991. godine u podrumu Inine zgrade u Šubićevoj ulici u Zagrebu. moj junak