http___www.jgl.hr_tko-ste-vi_kupac_probavni-sustav_infekcija-s-helicobacter-pylori__1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 7.3 8.1 9.1 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 14.2 14.3 14.4 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 17.1 17.2 18.1 18.2
Beat the Ulcer Bug If you think stress causes peptic ulcers, you aren't alone. But you are wrong. Peptic ulcers are sores on the lining of the stomach or the duodenum, which is the beginning of the small intestine. Many people are unaware that Helicobacter pylori, a bacteria, is the cause of most peptic ulcers. In most cases, two weeks of treatment with antibiotics, H2 blockers, proton pump inhibitors, and stomach-lining protectors can end the gnawing, burning pain and upset stomach that may have lasted for years. Who's most at risk? About 20 percent of Americans younger than 40 and about half of those older than 60 have H. pylori. But most people infected with the bacteria don't get ulcers, says the National Institute of Diabetes and Digestive and Kidney Diseases (NIDDK). Researchers aren't sure why H. pylori doesn't cause ulcers in everyone who has it. They suspect that other factors play a role. The NIDDK says researchers aren't certain how people contract H. pylori, but it may be through food or water. People born before 1950 are more likely to be infected, probably because of lower hygiene standards years ago. H. pylori can linger for decades and never cause trouble. Older adults also are more likely to suffer ulcers from overusing aspirin, ibuprofen, and other nonsteroidal anti-inflammatory drugs (NSAIDs). Experts say H. pylori accounts for 85 to 90 percent of ulcers, and about 10 percent result from taking NSAIDs. Both H. pylori and NSAIDs weaken the mucous coat that protects your stomach and duodenum from acid. The weakened coat allows the acid to get through the lining beneath it, the NIDDK says. The acid and H. pylori irritate the lining and cause a sore, or ulcer. Both H. pylori and NSAIDs can stimulate acid production. Acid is important in the stomach to break down food, but too much acid can cause problems. How is H. pylori diagnosed? Doctors usually confirm the suspected diagnose of peptic ulcers with an endoscope, a lighted fiber-optic tube passed down the throat into the stomach. If doctors see an ulcer, they take tissue samples. Taking a tissue sample is important because treatment for an ulcer caused by H. pylori is different from treatment for an ulcer caused by NSAIDs, the NIDDK says. Other tests often precede the tissue test: tests to check your blood, breath, and stool for H. pylori . In diagnosing H. pylori, these other tests are often done before tissue tests because they are less invasive. A finger stick blood test that looks for antibodies for H. pylori bacteria is a common test. Antibodies to H. pylori will remain in the blood after treatment. So the blood test cannot be used to determine if there is a new infection of H. pylori in someone who has been treated for the bacteria. The NIDDK says a urea breath test is 96 to 98 percent accurate in diagnosing a new infection or testing to see if treatment was effective. To do this test, the patient drinks a urea solution that contains a special carbon atom. If H. pylori is present, it breaks down the urea, releasing the carbon that is carried to the lungs, where it is exhaled. Stool tests of a person’s fecal matter can detect an H. pylori infection. Treatment for peptic ulcers If you have an H. pylori peptic ulcer, your doctor will prescribe treatment to kill the bacteria, reduce stomach acid, and protect the stomach lining, the NIDDK says. Antibiotics kill the bacteria; often two antibiotics are prescribed. H2 blockers and proton pump inhibitors reduce stomach acid. Bismuth subsalicylate is frequently given to prevent H. pylori from attaching to the lining of the stomach and intestines. Treatment usually involves a combination of these medications and can involve taking as many as 20 pills a day. If NSAIDs are causing your ulcer, your health care provider will ask you to stop using them. Your provider may suggest alternative painkillers such as acetaminophen, and prescribe medication to slow acid production. Although stress does not cause ulcers, it does play a role. The stomach secretes more acid under stress, and those under stress often smoke more, drink more alcohol, and skip more meals—all behaviors that can aggravate an ulcer.
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 24.2 25.1 25.2 26.1 27.1 28.1 28.2 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 41.2 42.1 43.1 43.2 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 55.2 56.1 57.1 58.1 58.2 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 63.2 64.1 65.1 66.1 66.2 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 71.2 72.1 73.1 74.1 74.2 75.1 76.1 77.1 78.1
Infekcija s helicobacter pylori Helicobacter pylori (H. pylori) spiralna je bakterija koja je nađena na sluznici čovjekova želuca i jedina je bakterija koja može preživjeti u nepogodnoj kiseloj sredini u želucu. Ova bakterija dovodi do dugotrajne (kronične) upalne reakcije želuca (gastritisa). Način prijenosa bakterije H. pylori još nije potpuno istražen. Dosadašnja istraživanja upućuju na to da se infekcija prenosi izravno od zaražene osobe na zdravu, ali nije isključen prijenos inficiranom hranom ili vodom te životinjama. Infekcija je zastupljenija u osoba koje žive u lošim socio-ekonomskim uvjetima. Procjenjuje se da je inficirano više od 50% odraslih stanovnika u razvijenim i 80% do 90% stanovnika zemalja u razvoju. Infekcija H.pylori počinje ulaskom bakterije u probavni sustav. Ako se ne liječi, infekcija bakterijom H. pylori u većine bolesnika traje doživotno. Infekcija bakterijom H. pylori važan je rizični čimbenik za razvoj čira (ulkusa) na želucu i dvanaesniku. Infekcija bakterijom H. pylori povećava rizik od razvitka ulkusne bolesti od 4 do 10 puta, tako da 80%-85% bolesnika s ulkusom (čirom) želuca ima infekciju ovom bakterijom, kao i čak 90%-95% bolesnika s ulkusom (čirom) dvanaesnika. Infekcija s bakterijom H. pylori igra i značajnu ulogu u razvoju raka želuca, a povezana je i s rijetkim tipom limfatičkog tumora koji se naziva MALT limfomom. Veza između H. pylori infekcije i gastroezofagealne refluksne bolesti vrlo je kompleksna i dosada nepotpuno istražena. Ima više dijagnostičkih postupaka kojima se može utvrditi infekcija bakterijom H. pylori. Jedna skupina postupaka posredno dokazuje da je bakterija prisutna u organizmu. U tu skupinu postupaka spadaju: - ureja izdisajni test - dokazuje se prisutnost bakterije u želucu njezinom aktivnosti u razgradnji ureje. Test je jednostavan i pouzdan i provodi se iz uzoraka izdahnutog zraka prije i nakon uzimanja otopine 13C ureje - pregled uzoraka krvi ili sline - dokazuje se postojanje specifičnih antitijela u krvi ili slini zaražene osobe. S obzirom na to da antitijela mogu biti prisutna u organizmu još godinama nakon izlječenja od infekcije bakterijom H. pylori, ne koristi se u kontroli uspješnosti provedenog liječenja od ove infekcije - pregled stolice - dokazuje se postojanje antigena u stolici bolesnika Druga skupina dijagnostičkih postupaka provodi se u sklopu specijalističke gastroenterološke obrade koja uključuje provođenje endoskopskog pregleda jednjaka, želuca i dvanaesnika. Prilikom endoskopskog pregleda uzimaju se uzorci tkiva u kojima se laboratorijski dokazuje prisutnost ove bakterije. Ovakav način dokazivanja prisutnosti bakterije u organizmu preporučuje se svim bolesnicima koji imaju simptome koji upućuju na infekciju, a stariji su od 45 godina. Kod bolesnika koji imaju jake bolove u trbuhu, znakove krvarenja (povraćanje krvi ili crnu stolicu), anemiju, nerazjašnjeni gubitak tjelesne težine, otežano i bolno gutanje hrane obavezno je provođenje specijalističke gastroenterološke obrade koja uključuje provođenje endoskopskog pregleda jednjaka, želuca i dvanaesnika. Liječenje H. pylori infekcije preporučuje se u svih bolesnika kojima je dokazana infekcija i imaju ulkus (čir želuca ili dvanaesnika). Liječenje infekcije preporučuje se kod svih bolesnika kojima će zbog gastroezofagealne refluksne bolesti biti potrebno dugotrajno ili trajno liječenje protusekretornim lijekovima (tzv. IPP-inhibitori protonske pumpe). Liječenje se također preporučuje kod bolesnika koji imaju kronični gastritis teškog stupnja, kao i kod bolesnika prije uvođenja dugotrajne terapije lijekovima iz skupine nesteroidnih antireumatika. Infekcija bakterijom H. pylori liječi se lijekovima koji uništavaju uzročnika i smanjuju kiselost želuca. Provodi se kombiniranom trojnom terapijom koja sadrži snažan protusekretorni lijek (tzv. inhibitor protonske pumpe) koji smanjuje lučenje želučane kiseline i dva antibiotika. Liječenje traje 7 dana, nakon čega se obično nastavlja s protusekretornim lijekom kroz još tri tjedna. S obzirom na to da se istovremeno primjenjuje više lijekova, vrlo se često javljaju nuspojave: proljev, mučnina, smetnje okusa, nadutost itd. Zbog toga se preporučuje istovremena primjena probiotika. Nakon provedenog liječenja preporučuje se napraviti kontrola uspješnosti terapije. Provodi se ureja izdisajnim testom ili dokazivanjem antigena u stolici, ali najranije 6 tjedana nakon provedene terapije. U slučaju neuspješnog liječenja obično se ponavlja liječenje trojnom terapijom, ali s drugim antibioticima u kombinaciji.