http___www.izor.hr_nascum_oprojektu.htm_1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 2.1 2.2
HF radars analyse the respective radial components of the reflected signals and, by combining their radial components, produce vector maps (intensity and direction) of the currents. Final product of such process is hourly map of the surface currents (here stands for the average of the currents in the first 50-100 cm of water). These maps are normally produced hourly, but they can be produced every half hour on demand. The measurements are carried out using 25 MHz radars covering area of approximately 40*40 km (about 1300 km2) with spatial resolution of 2 km. Measured data has been transmitted in real time through mobile network “VIP net Office box” to receiving centre in Institute of Oceanography and Fisheries, Split. These data have been validated, processed, stored in database at the centre, and routinely presented in graphic forms at the project web pages.
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1
O NASCUM projektu Projekt NASCUM (2007-2008), pokrenut u sklopu programa prekogranične suradnje INTERREG IIIA, ima za cilj praćenje površinskih struja visokofrekventnim (VF) radarima u dijelu sjevernog Jadrana. U projekt su uključene tri talijanske institucije, dok je koordinator hrvatskih sudionika Institut za oceanografiju i ribarstvo iz Splita, a grupa uključuje još i Institut Ruđer Bošković - Centar za istraživanje mora iz Rovinja. NASCUM projekt je pokrenut u cilju provođenja pronalaženja učinkovitih mjera zaštite sjevernog Jadrana od potencijalnog zagađenja, koje može nastati zbog izraženih gospodarskih aktivnosti u tom području, među kojima su najopasniji pomorski i lučki promet. Osim toga, povećana urbanizacija i industrijalizacija obalnog područja mogu imati značajan utjecaj na okoliš, te prouzročiti velike ekonomske štete u različitim djelatnostima vezanim za more i priobalje, a u ribarstvu i turizmu i teško popravljive posljedice. Da bi se omogućio održivi razvoj tog područja uz učinkovitu zaštitu ekološki vrijednog morskog i priobalnog područja sjevernog Jadrana, uz ostalo je potrebno istražiti procese erozije tla, nanos sedimenta u more te posebno površinsku cirkulaciju vodenih masa u širem području. To je bila i odrednica glavnih ciljeva NASCUM projekta: - istraživanje polja površinskih struja u sjevernom dijelu Jadrana i nekim njegovim specifičnim područjima u kojima postoji velika mogućnost pojave erozije tla ili zagađenja, - izrada vektorskih karata površinskih struja na osnovu kojih se mogu odrediti učinkoviti postupci za smanjivanje eventualne štete koja može nastati kod izljeva nafte, te - stalno praćenje cirkulacije vodenih masa u sjevernom Jadranu u funkciji spašavanja mora i na moru. Postavljene ciljeve je moguće ostvariti uvođenjem neprekidnih mjerenja površinskih struja VF radarima u području sjevernog Jadrana, koja bi nadopunila već postojeća mjerenja istraživačkih brodova, oceanografskih plutača, obalnih oceanografskih postaja, autonomnih strujomjera, daljinskih istraživanja i slično. Štoviše, VF radari su jedini postojeći uređaji kojima je moguće mjerenje površinskih struja u velikom morskom području, u stvarnom vremenu i u svim meteorološkim uvjetima. Mjerni sustav u sklopu NASCUM projekta se sastoji od četiri VF radara, od kojih su dva postavljena na zapadnoj obali Istre (svjetionici Zub i Savudrija) i dva u Italiji (svjetionici Bibione i Punta Sabbioni). VF radari mjere radijalne sastavnice odbijenih radarskih signala, na osnovi kojih se izračunavaju vektorske karte površinskih struja (smjer i brzina) u dohvatljivom području. Izlazni rezultati mjerenja prikazuju se u obliku polja satnih vrijednosti struja, koja opisuju strujanja u površinskom sloju mora (50 do 100 cm od površine). Korištenjem radara s radnom frekvencijom oko 25 MHz moguće je postići prostorna rezolucija površinskih struja of 1.5 km uz područje obuhvata mjerenjima od oko 40*40km (ukupno oko 1300 km2). Mjerenja se vrše u intervalima od 1 sata, a po potrebi i svakih pola sata, te se u stvarnom vremenu šalju preko mobilne mreže uređajem «VIP-net Office box» do upravljačkog centra u Institutu za oceanografiju i ribarstvo u Splitu gdje se provjeravaju, obrađuju, pohranjuju u bazu podataka te istovremeno prikazuju u grafičkom obliku na web stranicama projekta.