http___www.isp.hr_novovjekovna__1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 1.7 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 14.2 14.3 14.4 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 21.2 21.3 22.1 22.2 22.3 22.4
Ivana Horbec was born in 1977 in Zagreb where she attended primary school and grammar school for foreign-languages. In 2000, she graduated History from the University of Zagreb Centre for Croatian Studies. She attended a post-graduate course of studies in Early Modern History of Croatia at the History Department, Faculty for Humanities and Social Sciences, University of Zagreb. At the same Faculty, she defended her master’s thesis The Establishment of the Royal Council for the Kingdoms of Dalmatia, Croatia and Slavonia in 2004 and her Ph.D. thesis The Public Administration and Public Services in Civil Croatia under Maria Theresa’s Rule on 25 July 2009. She has active command of English, German and Hungarian and passive command of Russian, French and Latin. Since 20 December 1999, she has been employed at the Croatian Institute of History. In December 2016, she was elected to the rank of a senior research fellow. During her work at the Institute from 1999 to 2009, she participated in publication of twelve books of material pertaining to the First Topographic Land Survey in Croatian Lands (Croatia on Secret Military Maps from the 18th and 19th Century, vol. She edited or co-edited nine out of the twelve volumes. She conducted research and wrote several research papers dealing with social and legal history of Croatian Lands in the 18th century as part of the projects run by the Croatian Institute of History “Civil Croatia in the Early Modern Period: Social-Cultural-Political Relations” and “The Military Frontier: Socio-Cultural Processes of Integration and National Identities” (2007-2013). In 2007 and 2008, she has been participating in the Croatian State Archives project “Croatian History Sources”. Since 2009, she has been a contributor to the edition The Croatian Bibliographical Lexicon by The Miroslav Krleža Institute of Lexicography in Zagreb. Likewise, she was contributing to the edition entitled Verwaltungsgeschichte der Habsburgermonarchie in der Frühen Neuzeit [The History of Public Administration in the Habsburg Monarchy in the Early Modern Period] by the Institute of Austrian History Research at the University of Vienna. Since 2009 (up to 2014), she has been a regional manager of two mutually connected international projects centrally run by the Institute of Church History at the Faculty of Catholic Theology, University of Vienna: Kirchliche Elite-Bildung für Zentraleuropa: Das Priesterkolleg St. Augustin (“Frintaneum”) in Wien als Post-Graduate-Einrichtung und Netzwerkstatt der Donaumonarchie 1816-1918 [Education of Church Elite in Central Europe. St. Augustine College for Diocesan Priests (“Frintaneum”) in Vienna as a Post-Graduate and Networking Institution of the Monarchy 1816-1918] and Bischofslexikon der Habsburgermonarchie 1806-1918 [The Lexicon of Bishops from the Habsburg Monarchy 1806-1918]. The projects assemble research teams from renowned research institutions in Austria, Hungary, Poland, the Czech Republic, Slovakia, Italy, Ukraine and Croatia. In August and September 1999, Horbec was a DAAD scholar at the Georg August University of Göttingen. From September to December 2001, she was an ÖAD scholar (Ernst Mach Stipendium) at the Institute for East European History at the University of Vienna. As part of her experience abroad, in the period between 2001 and 2011, she carried out continuing researches in Austrian archives and libraries (Austrian State Archives, Archives of the Archdiocese of Vienna, Archives of the Province of Upper Austria in Linz, Austrian National Library) and in Hungary (National Archives of Hungary, National Széchényi Library) that lasted 20 months in total. In 2004, together with Ivan Filipović, MA, she staged the exhibition “Historical Borders of the Kingdom of Croatia in International State Treaties” (opened from 23 September to 21 November 2004) in the premises of the Austrian State Archives in Vienna. Her research interest is focused on social, legal and institutional history of the Early Modern Period with the emphasis on the area of the Kingdoms of Croatia and Slavonia in the context of development in Central Europe. Her focus is, in particular, on the issue of formation of proto-modern public administration in Croatian Lands and extension of the role of public administration so as to include the issues from economic, social and cultural spheres. Within the scope of this research, history of school system plays a major role since this proto-modern public administration is largely reflected in the establishment of a state school system. From this aspect, she is especially devoted to the research of networking of elite higher education institutions in the Habsburg Monarchy, the impact of education on individual careers as well as intellectual transfers within the borders of the Monarchy. Full bibliography: http://bib.irb.hr/lista-radova?autor=236730 Selected bibliography: - Zdravlje naroda – bogatstvo države. Prosvijećeni apsolutizam i počeci sustava javnoga zdravstva u Hrvatskoj (Zagreb: Hrvatski institut za povijest, 2015.) - “Učiti administraciju: školovanje javnih službenika u 18. stoljeću”, Hrvatska javna uprava – časopis za teoriju i praksu javne uprave 4 (2009), p. 1011-1055. - “Homo principis et homo statuum: banska služba za vladavine Marije Terezije”; Povijesni prilozi 37 (2009), p. 283.-316. - “Slavonske županije između Banske Hrvatske i Mađarske: uspostava civilne uprave i pitanje poreznog sustava u 18. stoljeću”, Arhivski vjesnik 53 (2010), p. 177-196. - “U pozadini seljačke bune 1755. godine: prijedlozi za bolju hrvatsku javnu upravu”, Povijesni prilozi 44 (2013), p. 203-233. - “Habsburška Monarhija” in: U potrazi za mirom i blagostanjem. Hrvatske zemlje u 18. stoljeću. Čoralić (Zagreb: Matica hrvatska, 2013.), p. 404.-438. - “Političke institucije” in: U potrazi za mirom i blagostanjem. Hrvatske zemlje u 18. stoljeću. Čoralić (Zagreb: Matica hrvatska, 2013.), p. 27.-52. - (Coauthor V. Švoger) “Školstvo kao politicum: opći školski red iz 1774″, Anali za povijest odgoja 9 (2010), p. 5-47. - (Coauthor V. Švoger) “Početak modernoga srednjeg školstva u Habsburškoj Monarhiji: nastavni plan za gimnazije (1849.)”, Anali za povijest odgoja 10 (2011), p. 7-17 Selected lectures at international conferences: - “Kroatischer königlicher Rat (1767–1779). Eine Wende in der Entwicklung des öffentlichen Dienstes in Kroatien”, Die habsburgische Variante des aufgeklärten Absolutismus (Budapest, Hungary, October 08-09 2015. - “Das Kolleg St. Augustin (Frintaneum) und seine Bedeutung für die kroatischen Länder”, Der “geistliche Nationsbildner” Josip Juraj Strossmayer in Wien / Wien und die Kroaten im 19. Jahrhundert; Vienna, Austria, 21.05.2015 - “At the Gates of Christian Europe: The Quarantines on the Habsburg-Ottoman Border (18th-19th Century)”, Segregation and Integration in the History of the Hospital; Dubrovnik, Croatia, 10.-11.04.2015. (coauthor Robert Skenderović) - “Arme Diener des Königs und ihre (verpassten) Chancen. Existentielle Herausforderungen des kroatischen Kleinadels im 18. Jahrhundert”, Soziale Abstiegsprozesse im europäischen Adel – Processes of Social Decline among the European Nobility – Processus de déclin social de la noblesse européenne, Tübingen, Germany, 17-19.09.2014. - “Prosvjetiteljstvo i rad za opće dobro: promjene u koncepciji javne službe u Banskoj Hrvatskoj XVIII. stoljeća”, conference Hrvati i Srbi u Habsburškoj Monarhiji u 18. stoljeću: interkulturni aspekti ’prosvijećene’ modernizacije. Zagreb, November 11th-12th 2011.
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 2.6 2.7 2.8 2.9 2.10 2.11 2.12 2.13 2.14 2.15 2.16 2.17 2.18 2.19 2.20 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 5.8 5.9 5.10 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 8.1 8.2 8.3 8.4 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 12.2 13.1 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1 15.2 15.3 15.4 15.5 15.6 15.7 16.1 16.2 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 22.2 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 31.2 32.1 32.2 32.3 32.4 32.5 32.6 32.7 32.8 32.9 32.10 32.11 32.12 33.1 34.1 34.2 34.3 35.1 35.2 36.1 36.2 37.1 37.2 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 48.2 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 61.1 62.1 62.2 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 73.2 74.1 74.2 74.3 74.4 75.1 75.2 75.3 75.4 75.5 75.6 75.7 75.8 75.9
dr. sc. Alexander Buczynski, znanstveni savjetnik Alexander Buczynski je završio Studij povijesti na Sveučilište u Utrechtu (Rijksuniversiteit Utrecht) 1988. godine. Godine 1986./87. i 1988./89. boravio je u Zagrebu kao gost student. Surađujući s Hrvatskim institutom za povijest (tada Institut za suvremenu povijest) od svog prvog dolaska u Zagreb, od 1. svibnja 1991. postaje stalnim suradnikom Instituta u okviru projekta “Vojna krajina – građa i studije”. Svoju disertaciju s naslovom: “Vojni komuniteti – središta građanstva u Hrvatskoj krajini. Povlašteni krajiški gradovi Bjelovar, Senj i Petrinja od 1787. do 1872. godine” obranio je 22. listopada 1993. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Iste godine postaje u okviru navedenog redovitog znanstveno-istraživačkog projekta voditeljem istraživačke teme “Gradovi Vojne krajine”. Prvog proscinca 1994. izabran je u zvanje višeg asistenta, 19. rujna 1998. u zvanje znanstvenog suradnika te 17. lipnja 2002. u zvanje višeg znanstvenog suradnika. Od 1996. do 2002. obnašao je dužnost glavnog i odgovornog urednika časopisa Povijesni prilozi. Sredinom ožujka 2001. postao je članom Upravnog vijeća Hrvatskog insituta za povijest te mjesec dana kasnije predstojnikom Odjela za novovjekovnu povijest Instituta. Od 2002. do 2006. vodio je znanstveno-istraživački projekt “Hrvatski staleški sabor” (0019022). Kao predstavnik Instituta postao je tajnikom Hrvatskog nacionalnog odbora za povijesne znanosti (HNOPZ) u veljači 1993. godine, a zamjenikom predsjednika 11. prosinca 1999. Godine 1999. bio je i predsjednik Organizacijskog odbora 1. kongresa hrvatskih povjesničara, koji se održao od 9. do 11. prosinca 1999. u Zagrebu. Od listopada 1997. kao predavač aktivno sudjeluje u nastavi na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu. Tako je od samog početka predavao obvezatni kolegij Opća povijest ranomodernog doba, a od 1998. i izborni kolegij Povijest Austrije. U rujnu 2002. postao je članom Stručnog vijeća Hrvatskih studija i zamjenikom pročelnika Studija povijesti. Pokrenuo je tada inicijativu da se na Studiju povijesti u okviru bolonjskog procesa pokreće projekt uvođenja ECTS bodovnog sustava. Novi nastavni plan Studija povijesti sa jednosemestralnim kolegijima počeo se primijeniti akademske godine 2003./2004. U travnju 2004. imenovan je ECTS-koordinatorom Hrvatskih studija Sveučilišta u Zagrebu, a na početku akademske godine 2004./2005. pročelnikom Studija povijesti. U studenom 2004. imenovan je koordinatorom za humanističke znanosti Povjerenstva za preustroj i razvoj sveučilišnih studija Sveučilišta u Zagrebu, a u listopadu 2006. godine izabran je u znanstveno-nastavno zvanje izvanrednog profesora. Od siječnja do kraja travnja 2007. boravio je kao Research Fellow na Institute for Advanced Studies in the Humanities (IASH) Sveučilišta u Edinburghu radi arhivska istraživanja vezani za boravak škotskog mislioca Davida Humea i generala St Claira na Bečkom dvoru tijekom 1748. dr. sc. Lovorka Čoralić, znanstvena savjetnica Lovorka Čoralić rođena je 1968. godine u Zadru. Jednopredmetni studij povijesti završila je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1990. godine. Magistarski rad pod naslovom “Ceste i putovi u srednjovjekovnim hrvatskim zemljama” obranila je 12. I. 1995. godine na istom fakultetu. Na Filozofskom fakultetu u Zadru obranila je 24. VII. 1998. godine doktorsku distertaciju pod naslovom “Hrvati u Mlecima” (objavljeno pod naslovom U gradu svetoga Marka: povijest hrvatske zajednice u Mlecima, Golden marketing, Zagreb, 2001.; nagrada Matice hrvatske za znanost za 2001. godinu). Kao znanstvena asistenica bila je zaposlena od 1. I. 1992. godine u Zavodu za hrvatsku povijest FF u Zagrebu. XII. 1997. zaposlena je u Hrvatskom institutu za povijest u Zagrebu. U zvanje znanstvene suradnice izabrana je 18. XII. 1998. godine, a zvanje više znanstvene suradnice 15. I. 2003. godine. Dana 17. III. 2006. izabrana je, odlukom sa 2. sjednice Matičnog odbora za područje humanističkih znanosti – polje povijesti, povijesti umjetnosti, arheologije, znanosti o umjetnosti, etnologije i antropologije – u znanstveno zvanje znanstvenog savjetnika u znanstvenom području humanističkih znanosti – polje povijest. Dana 28. II. 2011. izabrana je u trajno zvanje znanstvenog savjetnika (II. izbor). U svom znanstvenom radu poglavito proučava političke, gospodarske, kulturne i crkvene sastavnice iz povijesti istočnojadranske obale u razdoblju od kasnog srednjeg vijeka do kraja ranog novog vijeka, sa osobitim naglaskom na problematici nazočnosti i djelovanja iseljenika sa istočne obale Jadrana u Mlecima i na širem području Veneta. Kao stipendist organizacije Alpe Adria i Ministarstva vanjskih poslova Italije (Odsjek za kulturne veze) dva je puta (1992. i 1994. god.) boravila na stručnom usavršavanju u Veneciji. U proteklim je godinama objavila niz znanstvenih, stručnih i popularnih radova u hrvatskoj i inozemnoj periodici o hrvatsko-talijanskim povijesnim i kulturnim vezama, kao i o širim sastavnicama iz povijesti hrvatske obale u kasnom srednjem i ranom novom vijeku (vidjeti bibliografiju radova). Posljednjih godina u sklopu istraživačke djelatnosti proučava i povijest Boke Kotorske i albanskog priobalja u ranom novom vijeku. U novije vrijeme teme znanstvenih interesa L. Čoralić proširene su i na povijest hrvatskih vojnih postrojbi koje su u ranome novome vijeku (posebice u 17. i 18. stoljeću) ratovale u sastavu Mletačke Republike. Kao djelatnica Hrvatskog instituta za povijest u posljednjem projektnom razdoblju bila je suradnica na projektu Instituta pod nazivom “Hrvatski staleški sabor” (broj projekta: 0019022). I. 2007. voditeljica je znanstvenog projekta “Hrvatski istočnojadranski prostor i Mletačka Republika u ranom novom vijeku” (broj 019-0190611-0593). Tijekom prošlih projektnih razdoblja bila je vanjski suradnik (u svojstvu konzultanta) sljedećih projekata: “Hrvati kao dio multikulturalnog identiteta okolnih zemalja” (šifra projekta: 0194303; voditelj: dr. Dragutin Pavličević) pri institutu “Ivo Pilar” u Zagrebu; projekta “Srednjovjekovna znanstvena baština Hrvata” (šifra projekta: 0203005; voditelj: akademik Franjo Šanjek) pri Katoličkom bogoslovnom fakultetu; projekta “Hrvatsko-talijanski književni odnosi” (šifra projekta: 0130708; voditelj: dr. Mate Zorić) pri Filozofskom fakultetu u Zagrebu (Odsjek za talijanski jezik i književnost) i projekta “Graditeljstvo i inventar od XVI. do XIX. stoljeća u Dalmaciji” (šifra projekta: 0020008; voditeljica: dr. Marija Stagličić) pri Institutu za povijest umjetnosti u Zagrebu. Od akademske godine 1998.-1999. povremeni je predavač predmeta “Povijest Venecije”, a od akademske godine 1999.-2000. predmeta “Povijest Italije” pri Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu. Od akademske godine 2004.-2005. sudjeluje u poslijediplomskoj nastavi Katoličkog bogoslovnog fakulteta (specijalizacija “Crkva i kršćanstvo u Hrvata i pomoćne povijesne znanosti”, voditelj akademik Franjo Šanjek) kao nositeljica kolegija “Bratovštine na hrvatskom prostoru” i “Hodočašća”. Također od iste akademske godine sudjeluje u poslijediplomskom studijskom programu “Povijest Europe i Sredozemlja” Sveučilišta u Kopru (Slovenija) kao nositeljica kolegija “Jadran u europskom i svjetskom kontekstu od VI. do XVIII. stoljeća”. Od 2006. godine predaje na doktorskom studiju povijesti na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu. Stalna je suradnica Leksikografskog zavoda “Miroslav Krleža” u Zagrebu pri izradbi “Hrvatskog biografskog leksikona” i “Hrvatske enciklopedije”, a pri izradbi leksikografske edicije “Hrvatski leksikon” (I.-II., Zagreb 1996.-1997.) bila je glavna urednica struke povijest. Glavna je urednica struke povijest edicije “Opća i nacionalna enciklopedija u 20 knjiga”. Članica je uredništva časopisa “Croatica Christiana periodica” Instituta za crkvenu povijest Bogoslovnog fakulteta u Zagrebu, časopisa “Annales” (“Anali za istrske in mediteranske študije”) u Kopru te “Hrvatske revije” Matice hrvatske. Od 2007. godine voditeljica je projekta Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa Republike Hrvatske pod naslovom “Hrvatski istočnojadranski prostor i Mletačka Republika u ranom novom vijeku”. dr. sc. Ivana Horbec, viša znanstvena suradnica elektronska pošta: ihorbec@isp.hr Rođena je 8. svibnja 1977. godine u Zagrebu, gdje je pohađala osnovnu školu i jezičnu gimnaziju. Od 1996. do 2000. pohađala je dodiplomski studij povijesti na Hrvatskim Studijima Sveučilišta u Zagrebu, gdje je 2000. diplomirala s temom Nastanak jozefinskih zemljovida u okviru vojnih reformi. Iste je godine upisala poslijediplomski studij hrvatske povijesti ranoga novog vijeka na Odsjeku za povijest Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu te 2004. obranila magistarski rad s temom Osnivanje Kraljevskog vijeća za Kraljevine Dalmaciju, Hrvatsku i Slavoniju. U svibnju 2009. na istom je odsjeku obranila doktorsku disertaciju na temu Uprava i javne službe Banske Hrvatske u vrijeme vladavine Marije Terezije. Njezin istraživački interes usmjeren je na upravnu, društvenu i pravnu povijest ranoga novoga vijeka s naglaskom na razdoblje prosvjetiteljstva, a u inozemno iskustvo ubraja istraživačke boravke na Sveučilištima u Göttingenu, Beču i Budimpešti, kontinuirana istraživanja u austrijskim i mađarskim arhivima i bibliotekama te prisustvovanje nekoliko međunarodnih znanstvenih skupova i radionica. Na Hrvatskom institutu za povijest zaposlena je od 1999., gdje sudjeluje u radu projekta Opis zemalja Kraljevine Hrvatske na vojnim kartama 18. i 19. stoljeća pod vodstvom dr. sc. Mirka Valentića. Od 2007. kao vanjski suradnik sudjeluje i u radu projekata Civilna Hrvatska ranog novovjekovlja: društveno-kulturno-politički odnosi, Nikola Šklec Lomnički (1729-1799) i njegovo doba te projekta Hrvatskoga državnog arhiva Izvori za novovjekovnu hrvatsku povijest. Od 2008. godine suradnik je Leksikografskog zavoda Miroslav Krleža na izdanjima Hrvatskoga biografskog leksikona. Od kraja 2009. godine regionalni je voditelj (za područje Republike Hrvatske) međunarodnih projekata Kirchliche Elite-Bildung für Zentraleuropa. Das Priesterkolleg St. Augustin („Frintaneum“) in Wien als Post-Graduate-Einrichtung und Netzwerkstatt der Donaumonarchie 1816-1918 i Bischofslexikon der Habsburgermonarchie 1806 bis 1918 pod centralnim vodstvom Instituta za crkvenu povijest Katoličko-teološkog fakulteta Sveučilišta u Beču i Sveučilišta Gregoriana u Rimu. dr. sc. Maja Katušić, znanstvena suradnica Datum i mjesto rođenja: 4. kolovoz 1980., Zagreb Obrazovanje: Hrvatski studiji Sveučilišta u Zagrebu, povijest, 2004.; profesor povijesti Poslijediplomski doktorski studij povijesti, Hrvatski studiji Sveučilišta u Zagrebu Zaposlenja: Hrvatski institut za povijest, Hrvatski istočnojadranski prostor i Mletačka Republika u ranom novom vijeku (019-0190611-0593), asistentica od rujna 2007. Suradnja: Leksikografski zavod Miroslav Krleža (Hrvatska enciklopedija od 2004.; Hrvatski biografski leksikon od 2005.; Leksikon Marina Držića od 2007.), Odsjek za povijesne znanosti Zavoda za povijesne i društvene HAZU u Zagrebu (objavljivanje latinskih izvora); Matica hrvatska (sinteza hrvatske povijesti); Institut društvenih znanosti Ivo Pilar (Leksikon hrvatskog iseljeništva i manjina). dr. sc. Vedran Klaužer, znanstveni suradnik Datum i mjesto rođenja: 1. rujna 1980., Zagreb Obrazovanje: Hrvatski studiji Sveučilišta u Zagrebu, povijest, 2007.; profesor povijesti Poslijediplomski doktorski studij povijesti, Hrvatski studiji Sveučilišta u Zagrebu Zaposlenja: Hrvatski institut za povijest, Vojna krajina: društveno-kulturni integracijski procesi i nacionalni identitet, asistent od travnja 2009. STRANI JEZICI: engleski: aktivno njemački: pasivno mađarski: pasivno dr. sc. Zlatko Kudelić, viši znanstveni suradnik Dr. sc. Zlatko Kudelić rođen je u Zlataru (Republika Hrvatska) 14. veljače 1962. godine, gdje je završio osnovnu školu. Srednju školu završio je u Srednjoškolskom centru u Zaboku 1981. godine, a iste je godine upisao studij povijesti i povijesti umjetnosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Na početku studija prebacio se na jednopredmetni studij povijesti i diplomirao 1989. godine, a od 1989. do 1992. godine predavao je povijest u osnovnoj, te povijest i latinski jezik u srednjim školama. Od 1. srpnja 1992. godine zaposlen je kao mlađi asistent u Hrvatskom institutu za povijest na projektu “Društveni slojevi i vjerske zajednice 1848.-1918.”, a magistarski rad pod naslovom “Marčanska biskupija između 1670. i 1713. godine” obranio je 15. veljače 1996. godine. U sklopu projekta “Vojna krajina – građa i studije” između 1996. i 2000. godine istraživao je odnose Katoličke i Pravoslavne crkve na prostoru Vojne krajine i pitanje unije pravoslavnih krajišnika s Katoličkom crkvom, a doktorsku disertaciju pod naslovom ” Pravoslavlje i pitanje crkvene unije u Hrvatskoj od Žitvanskog mira 1606. godine do izbora unijatskog biskupa Pavla Zorčića 1670. godine” obranio je 15. lipnja 2000. godine. Od 22. kolovoza 2002. do prosinca 2005. godine dr. sc. Zlatko Kudelić bio je voditelj projekta “Vojna krajina”, a 5. prosinca 2003. godine izabran je u znanstveno zvanje znanstveni suradnik. Tijekom znanstvenog djelovanja dr. sc. Zlatko Kudelić je sudjelovao na tri znanstvena skupa i objavio veći broj znanstvenih, preglednih i stručnih radova. Na projektu Katolicizam, islam i pravoslavlje u integracijskim procesima u Bosni i Hercegovini istraživanja dr. sc. Zlatka Kudelića bit će napose usmjerena prema analizi stavova hijerarhije Karlovačke mitropolije (Srpske pravoslavne crkve) o nacionalnointegracijskim procesima i međukonfesionalnim odnosima u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Filip Novosel, dipl. pov., asistent Rođen 6. listopada 1984. godine u Zagrebu, diplomirao 2010. godine povijest i kroatologiju na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagrebu. Godine 2012. završio MA program na Central European University u Budimpešti (History Department) te upisao Poslijediplomski doktorski studij ranog novog vijeka na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Na Hrvatskom institutu za povijest zaposlen od travnja 2013. godine kao asistent na projektu Istočnojadranski prostor i Mletačka Republika u ranom novom vijeku (019-0190611-0593). dr. sc. Ruža Radoš Ćurić, viša asistentica Rođena 28. siječnja 1984. u Zagrebu. 2009. godine diplomirala na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. 2010. upisala poslijediplomski studije povijesti stanovništva na Sveučilištu u Dubrovniku. Od 2011. zaposlena kao znanstvena novakinja na Hrvatskom institutu za povijest. dr. sc. Teodora Shek Brnardić, viša znanstvena suradnica OBRAZOVANJE: - History Department, Central European University, Budapest. Tema doktorata: “The Enlightened Officer at Work: The Educational Projects of the Bohemian Count Franz Joseph Kinsky (1739-1805) (obranjen 1. listopada 2004. i nostrificiran 24. veljače 2005.) - Odsjek za povijest, Filozofski fakultet, Sveučilište u Zagrebu. Tema magistarskog rada: “Duhovni razvoj Baltazara Adama Krčelića (1715- 1778)- Obrazovanje između tridentinske tradicije i ranoga prosvjetiteljstva)” (obranjen 8. lipnja 1999). - Odsjek za klasičnu filologiju, Filozofski fakultet, Sveučilište u Zagrebu. Tema diplomskog rada: “Parodija u Petroniju” (obranjen 22. rujna 1994.). - Obrazovni centar za jezike (klasično usmjerenje), Križanićeva 4a, Zagreb. (oslobođena pisanja maturalne radnje i prijemnog ispita na Odsjeku za klasičnu filologiju Filozofskog fakulteta u Zagrebu). “Rudi Čajavec” (klasično usmjerenje), Kršnjavoga 2, Zagreb. prof. dr. sc. Mirko Valentić, znanstvenik emeritus Mjesto rođenja Ivanjska, Banja Luka, Republika Bosna i Hercegovina; Hrvat, državljanstvo, hrvatsko Matični broj u Ministarstvu znanosti RH (EZR): 51473; Znanstveni savjetnik; reizbor 1994.; Znanstvenik emeritus, izbor 2006. Školovanje: Maturirao 1953.; Diplomirao 1961.; studij povijesti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Doktorirao 1978.; Filozofski fakultet u Zagrebu, humanističke znanosti, polje povijesna znanost. Tema doktorata: Hrvatsko-slavonska Vojna krajina i pitanje njezina sjedinjenja s Hrvatskom Podaci o stručnom usavršavanju u inozemstvu: Ratni arhiv u Beču, 1976. i 1977. (istraživanje arhivskog gradiva). Zaposlenja i dužnosti: Škola za odgajatelje, kao profesor povijesti (1961.-1964.); Povijesni muzej Hrvatske, kustos (1964-1971.); Hrvatski institut za povijest (1971.-2002.). Ravnatelj Hrvatskog instituta za povijest od 1990. do umirovljenja 2002. godine. Od 1993. radi kao profesor na Hrvatskim studijima Sveučilišta u Zagreb, Odjel za povijest, Kolegij Hrvatska od 16. do 18. stoljeća. Od 2005. član Savjeta za pripremu prijatelja suda pred Međunarodnim kaznenim sudom za bivšu Jugoslaviju. Istraživački i znanstveni rad: Istraživačke teme: Vojna krajina; Prometna integracija i jadranska orijentacija Hrvatske; Migracijski i kolonizacijski procesi tijekom 16. i 17 stoljeća; Gradišćanski Hrvati; Velikosrpski projekti 19. i 20 stoljeća. dr. sc. Robert Holjevac, stručni savjetnik / znanstveni suradnik Rođen je 25. studenog 1967. godine u Zagrebu. Osnovnu i srednju školu završio je u Zagrebu. Godine 1986. upisao je studij povijesti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Diplomirao je 1991. godine pod naslovom: “Život, vrijeme i djelo Aurelija Augustina”. – 1998. radio je kao prosvjeti djelatnik, u Centru za odgoj i obrazovanje “Vinko Bek”. Kao znanstveni novak na Hrvatskom institutu za povijest počinje raditi 1998. godine. Magistrirao je 2001. na temi «Pokušaji Ivana Stojkovića u stvaranju crkvene unije». Radi na projektu prof. dr. Mije Korade: «Povijest civilne Hrvatske od 15. – 18. stoljeća». Za doktorski rad prijavio je temu: «Markantun de Dominis (1560. – 1624.), život i djelovanje u povijesnom i teološkom kontekstu». Od 2005. godine predaje na Hrvatskim studijama na kolegiju povijest srednjeg vijeka / bizantologija.