http___www.knezeva.hr_price_poslijeratna-obnova_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1
In the future, the museum function of the Rector’s Palace and of the neighbouring Providur's Palace will be to accommodate the Heritage Museum / Museum of 2 Palaces which will gather all the departments ofthe current National Museum in Zadar in one place. The Rector’s Palace was opened on May 17, 2011. During the first year of its opening, it hosted several exhibitions, concerts, various book and film projections, performances and the manifestation More (The Sea) was opened. During the second half of the 20th century until the Homeland War, the Rector’s Palace with its multiple functions, enriched the cultural life of the city. The main room of the Rector’s Palace is a large hall,which was called City Hall at the time the palace had a vicarious function dueto the fact that the City Council held its sessions here. The central hall ofthe palace has had different functions throughout the centuries. In 2011, The National Museum Zadar with the help of the Town of Zadar and Zadar Conservation Department launched a campaign for the temporary adaptation of several halls for exhibition purposes. The Rector’s Palace is a building that suffered from the most destruction during the Homeland War in Zadar. At the end of 1991, and beginning of 1992, it was hit by eight large caliber projectiles, which caused enormous damage and incapacitated the building from any use. Historical sources documented the Rector’s Palace dating back to the 13th century, and archaeological research works have discovered parts of a building from the Roman and late Ancient period in its foundations. During the Homeland War, in late 1991 and early 1992, the Rector’s Palace was hit by eight large-caliber projectiles, which causedserious damage and visibly undermined the structural integrity of the building itself.
1.1 1.2 1.3 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 5.8 5.9 6.1
Kneževa palača je građevina koja je najviše razorena tijekom Domovinskog rata u Zadru. Krajem 1991. i početkom 1992. godine pogođena je s osam projektila velikog kalibra što je uzrokovalo ogromna oštećenja i onesposobilo građevinu za bilo kakvo korištenje. Na palači je došlo do teških deformacija sistema konstrukcije, velikih fizičkih oštećenja i proboja krovova, stropova i zidova te demoliranja prostorija i unutrašnjeg inventara. Nedugo nakon razaranja, 1993. godine, Konzervatorski odjel u Zadru izradio je osnovnu dokumentaciju, te organizirao i vodio sondažna istraživanja u prostorijama prvog kata palače kojima je ustanovljeno postojanje više slikanih slojeva 19. stoljeća. 1999. godine krenulo se s istražnim radovima kao preduvjetom za izradu projekta konsolidacije građevine a zatim i cjelovitog projekta obnove. Tijekom sljedećih par godina izvedena su geomehanička, statička, arheološka, konzervatorska i restauratorska istraživanja koja su rezultirala novim spoznajama bitnim za buduću obnovu. Arheološkim istraživanjima ustanovljeni su prvenstveno povijesni slojevi koji prethode izgradnji srednjovjekovne palače, kao i najraniji slojevi same građevine te su pronađeni i ostaci koji svjedoče o načinu korištenja prizemnih dijelova sklopa. Konzervatorskim istraživanjima utvrđeno je da je sačuvan veći dio srednjovjekovne osnove palače, i to s arhitektonskim elementima različitih razdoblja, kao i opseg obnove izveden u 19. stoljeću. Geomehaničkim i statičkim istraživanjima utvrđena su teška oštećenja konstrukcije građevine koja je u cijelosti izrađena od klesanog kamena sa drvenim međukatnim i krovnim konstrukcijama. Slijedom novih spoznaja Kneževa palača valorizirana je kao vrijedan arhitektonski spomenik kulture. Projektnom dokumentacijom predviđeno je čuvanje svih zatečenih povijesnih struktura te faksimilska obnova klasicističkog izgleda palače 19. stoljeća. U sklopu radova statičke konsolidacije palače sve zidane strukture građevine su injektirane, a teško oštećeni dijelovi poput vanjske fasade prvog kata sjevernog zida, su prezidani. Drvena međukatna i krovna konstrukcija, koja je bila u dobrom stanju, je konzervirana i sačuvana, a propali ili uništeni dijelovi zamijenjeni su novima. Međukatne konstrukcije dodatno su učvršćene postavljanjem trostruke daščane oplate na drvene grede. Obnovljeno je krovište i zamijenjena stolarija, te su uređene vanjske fasade sklopa. Navedene radove obnove financiralo je Ministarstvo kulture Republike Hrvatske i Grad Zadar. Svi radovi izvedeni su pod nadzorom Konzervatorskog odjela u Zadru, projektnu dokumentaciju izradilo je poduzeće „D&Z“ dok je radove izvodilo građevinsko poduzeće „Duca“ iz Zadra. Restauratorske radove na štukaturama izvodi Hrvatski restauratorski zavod. Također valja spomenuti da je prema postojećim arhivskim nacrtima dipl. ing. šum. Dragutin Kiš izradio projekt obnove vrtova Kneževe palače. Izvedenim radovima afirmiran je spomenički karakter Kneževe palače i stvoreni uvjeti za daljnje uređenje sklopa.