http___www.kastela.org_novosti_hr_43870-hrvatska-je-sada-medu-najslobodnijim-zemljama-svijeta-ali-nazadovali-smo-u-4-vazna-podrucja_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3
According to the Human Freedom Index 2020, compiled by the Cato Institute, an American libertarian think tank, Estonia is one of the freest countries in the world, ranking the eighth freest among 162 countries. Estonia is scoring very high in the Cato Institute’s Human Freedom Index 2020 in every category. Its personal freedom score is 9.12 out of 10; its economic freedom score is 7.96 out of 10; and its human freedom score is 8.54 out of 10. All in all, Estonia has moved up four places compared with the previous index, compiled for the years 2017-2018. Also, in Eastern Europe, Estonia is considered by far the freest country – the next one in the Eastern Europe geographical category is Lithuania that’s ranked 21st; Latvia is ranked 22nd and the third country in the freedom scale in Eastern Europe is the Czech Republic with an overall rank of 24. The countries considered freer than Estonia by Cato are New Zealand, Switzerland, Hong Kong (considering China’s crackdown there on any and every display of dissent, it remains to be seen whether Hong Kong will retain this position), Denmark, Australia, Canada and Ireland. Estonia is ahead of Germany and Sweden that share the ninth place in the index, and it’s ahead of the United Kingdom and the United States that share the 17th place. Estonia, according to Cato, is even ahead of its northern neighbour, Finland, that is ranked 11th. A broad measure of human freedom At the bottom of the index – the least free countries in the world – we will find Syria, Sudan, Venezuela, Yemen and Iran. According to the Cato Institute, the Human Freedom Index “presents a broad measure of human freedom, understood as the absence of coercive constraint”. The index uses distinct indicators of personal and economic freedom in the areas of the rule of law; the security and safety; movement; religion; association, assembly and civil society; expression and information; identity and relationships; the size of the government; the legal system and property rights; the access to sound money; the freedom to trade internationally; and the regulation of credit, labour and businesses. The authors of the Human Freedom Index 2020 are Ian Vásquez, the vice president for international studies at the Cato Institute, and Fred McMahon, a research chair in economic freedom at the Fraser Institute in Canada. The Cato Institute is an American libertarian think tank, headquartered in Washington, DC. It was founded in 1974 to have a focus on public advocacy, media exposure and societal influence. Cover: A couple drawing on a beach in Estonia. The image is illustrative. Photo by Andri Peetso.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 10.1 10.2 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 17.1 18.1
Hrvatska je sada među najslobodnijim zemljama svijeta, ali nazadovali smo u 4 važna područjaNapisao/la Poslovni.hr - Detalji - Objavljeno: 11 Siječanj 2020 S rastom populizma i hibridnih formi autoritarnosti, ljudska prava i slobode na udaru su diljem svijeta. Nije iznenađujuće da su među zemljama s najvećim padom razine slobode slobode prošle godine Angola, Venezuela i Tadžikistan, piše Tanja Porčnik - viša znanstvena suradnica u kanadskom Fraser institutu i suautorica Indeksa ljudske slobode. Dobra je vijest da sloboda napreduje i širi se u mnogim društvima. Među njima je i Hrvatska, koja se našla u 25 posto najslobodnijih zemalja. Nedavno smo objavili peti godišnji Indeks ljudske slobode (The Human Freedom Index), najopsežnije mjerenje slobode ikada napravljeno za veliki broj zemalja diljem svijeta. U okviru indeksa moj autorski suradnik Ian Vásquez i ja obuhvaćamo 162 zemlje i uzimamo 76 indikatora osobne i ekonomske slobode, koristeći podatke od 2008. do 2017. godine, posljednju godinu za koju su dostupni usporedivi podaci. Zbog temeljne vrijednosti i njihovog doprinosa dobrobiti ljudi, slobode zaslužuju najsnažniju obranu. Izvješće je objavljeno u suradnji kanadskog Fraser instituta, Cato instituta iz Sjedinjenih Američkih Država i njemačke Zaklade Friedricha Naumanna za slobodu. U nedavno objavljenom indeksu Novi Zeland i Švicarska su i dalje najslobodnije zemlje na svijetu, dok su na posljednjim mjestima Venezuela i Sirija. Poredak ostalih odabranih zemalja: Njemačka (8. mjesto), Švedska (11.), Ujedinjena Kraljevina (14.), Sjedinjene Države (15.), Japan (25.), Čile (28.), Francuska (33.), Poljska (40.), Argentina (77.), Kenija (79.), Meksiko (92.), Indija (94.), Brazil (109.), Rusija (114.), Turska (122.), Saudijska Arabija (149.) i Iran (154.). Na kojim su mjestima zemlje bivše Jugoslavije? Najslobodnija zemlja je Slovenija (35), koju slijede Hrvatska (37), Crna Gora (53), Bosna i Hercegovina (55), Srbija (58) i, najmanje slobodna, Sjeverna Makedonija (65). Razina ljudske slobode u svjetskom prosjeku se smanjila i u 2017. godini, čime se nastavio trend smanjivanja u razdoblju od 2008. do 2016. godine. Na razini zemalja, ljudska se sloboda od prošle godine u većini zemalja smanjuje, njih čak 88, dok se u 70 zemalja povećava. Hrvatska bilježi 20. najveće povećanje svoje slobode na svijetu, s 7.72 (43. mjesto) u 2016. na 7.86 (37. mjesto) u 2017. godini. Prije tog značajnog skoka na Indeksu, Hrvatska se stalno nalazila u drugoj četvrtini obuhvaćenih zemalja. U posljednjem objavljenom izvješću, Hrvatska je prvi put rangirana među 25 % najslobodnijih zemalja svijeta. Dok je Hrvatska u posljednjih deset godina povećala i osobne i ekonomske slobode, njezine su ekonomske slobode nedavno porasle sa 73. na 56. mjesto. Hrvatska je tako na Indeksu ljudske slobode sustigla Poljsku i Mađarsku i sad je blizu Slovenije i Slovačke. Koja je napredovanja Hrvatska stoga vidjela u smislu povećanja ekonomske slobode tijekom prve godine vladavine premijera Andreja Plenkovića? Sigurno je kako su se određeni koraci prenijeli iz 2016. godine kada je Vladu vodio premijer Tihomir Orešković. Prvo, vezano uz regulacije, Hrvatska je, primjerice, snizila ograničenja prodaje nekretnina koja se odnose na broj dana i troškove potrebne za registraciju i prijenos vlasništva; snizila je financijske troškove za ishođenje građevinske dozvole; zadržala je predanost provedbi one-stop shop registracije poslovanja ne samo kako bi uštedila vrijeme i novac, već i kako bi povećala transparentnost i dostupnost same procedure; snizila je rizike vezane uz administrativne troškove poslovanja poduzetnika zbog regulatornog okruženja, uključujući smanjenja neefikasnosti vezanih uz prilagodbu propisima i birokraciji. Drugo, vezano uz veličinu države, Hrvatska je snizila opseg zaduživanja države u odnosu na dug privatnog sektora, snizila je udio javnih investicija u ukupnim investicijama u zemlji i snizila je razinu u kojoj država ima vlasništvo i kontrolu kapitala u industrijskim, poljoprivrednim i uslužnim sektorima. Treće, vezano uz monetarne parametre, u svjetlu stabilne monetarne politike Hrvatske narodne banke (HNB) i pritisaka u smjeru devalvacije kune kako bi se potaknuo izvoz, Hrvatska je snizila i prosječan godišnji rast ponude novca i standardno odstupanje stope inflacije. Međutim, nije sve išlo u pravom smjeru za Hrvatsku 2017. godine. Stanje vladavine prava u državi se pogoršalo čak i više nego prije, čime je Hrvatska ostvarila niske rezultate u području neovisnosti pravosuđa, nepristranosti sudova, zaštite vlasničkih prava i povjerenja u policiju. Nesposobnost za jačanje vladavine prava zapravo je problem bivših socijalističkih ekonomija na Balkanu. Na kraju, dokazi pokazuju važnost slobode za razvoj. Doista, izvješće Indeks ljudske slobode pokazuje snažnu povezanost između razine slobode i dohotka. Najslobodnije zemlje svijeta, koje su u prvoj četvrtini obuhvaćenih zemalja, uživaju viši dohodak po glavi stanovnika (40,171 USD) u usporedbi sa zemljama koje se nalaze u posljednjoj četvrtini (15,721 USD). Štoviše, kada samo uzmemo u obzir ekonomsku slobodu, raširena empirijska literatura otkriva kako je ona u pozitivnom odnosu ne samo s nacionalnim dohotkom već i s ekonomskim rastom, životnim standardima, ekonomskom jednakošću, smanjenjem siromaštva te nizom poželjnih socijalnih i ekonomskih ishoda. Uzimajući to u obzir, Hrvati, osim povećanja slobode, mogu očekivati dugoročno iskustvo ostalih pozitivnih trendova koje će im omogućiti potragu za vlastitim prilikama i stvaranje vlastitih odabira. Izvor: Poslovni.hr KOMENTARI: