http___www.kastela-info.hr_hr_kastelanski-parkovi_1.xml
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2
Soon after relocation of the primary school in Kaštel Lukšić to the new building in1976, cultivation of completely neglected area around the school started. From the very beginning whole work was done by teachers and students. On the 4 hectares of land more than 1400 different plants is growing, originating from all over the world. However, most of the plants originate from Mediterranean subtropical climate. The larger part of the park is arboretum built in the landscape style of an English park. The southern garden the richest part of the school botanical garden due to its size and micro-climate. There are groups of autochthonous and exotic trees, bushes and flowers such as camphor tree, eucalyptus, avocado, acacia, sequoia, cedar of Lebanon, cedar of the Himalayas, jasmine, bougainvillea. Very interesting is the group of aromatic and medicinal plants, plants of rocky terrains and a field with plants of humid habitats. There is the "little park" built in the French style at the northern garden. It is built in strictly symmetrical lines with low box-wood hedges and a rich collection of oleanders. There is a stone stage for cultural and artistic events at this place. Olive grove with its 170 trees and 45 domestic and foreign species of olives is an integral part of the garden. It is the largest collection grove on the Croatian Littoral.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 9.1 10.1 10.2 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 12.6 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 14.2 14.3 15.1 16.1 17.1 17.2 18.1
Radoš Micheli Vitturi, plemić iz Kaštel Lukšića a ujedno i poznati poljoprivredni stručnjak te predsjednik lukšićke Agrarne akademije, podigao je u drugoj polovici 18. stoljeća prvi perivoj u Kaštelima. O tome svjedoči zavjetna slika Vitturijevih sa likom sv. Roka koji na dlanu drži perivoj a koja potječe iz 1760.g. Danas je taj perivoj poznat pod imenom Park Vitturi. Nalazi se na obali Kaštel Lukšića i zauzima površinu od 7450 četvornih metara. Prilog tvrdnji njegova postanka jest klasicistički okvir te renesansno-barokne broderije od šimšira (Buxus sempervirens L.). Spomenikom prirode i kulture je proglašen 1968.godine. U obrazloženju Regionalnog zavoda za zaštitu spomenika kulture stoji: "Park Vitturi po svojoj širini i pristupu s mora predstavlja jedinstveni spomenik naše stare hortikulture. Slični su parkovi u Dalmaciji vrlo rijetko sačuvani, pa se ovaj pored Gučetićeva u Trstenu, Garanjinova u Trogiru i Borellijeva u Sv. Filipu i Jakovu, može ubrojiti u te rijetke spomenike naše vrtne arhitekture". U perivoju su do danas sačuvane broderija od šimšira, stari primjeri čempresa, alepskog bora, pinija lovora (Cupressus L., Pinus halepensis L., Pinus pinea L., Laurus nobilis L.) i dr. Posebno je zanimljivo egzotično drveće kao npr. firmijana (Firmiana simplex Bois.) iz porodice kakaovac, mirisavi kalikantus i dr. Vrt je desetljećima bio zapušten ali se njegovu površinu uspjelo sačuvati i sada se redovno održava. Kako bi park mogao postati jedna od naših turističkih zanimljivosti potrebno ga je prvo sanirati i revitalizirati, za što je potrebna projektna dokumentacija. Nedugo nakon preseljenja O.Š. u Kaštel Lukšiću u novu zgradu 1976. godine, učenici i nastavnici započeli su s uređenjem potpuno zapuštenog prostornog okoliša. Oko školske zgrade, na površini od 4 hektara raste više od 1400 biljnih sorti koje potječu sa svih strana svijeta i pretežno su iz mediteranskog suptropskog podneblja. Najveći dio zauzima perivoj – arboretum, građen u pejzažnom stilu engleskog perivoja. Južni vrt je zbog svoje veličine i povoljne mikro-klime najbogatiji dio školskog botaničkog vrta. Tu se nalaze skupine autohtonog i egzotičnog drveća, grmlja, trajnica i cvjetnica, npr. stabla kamforovca, eukaliptusa, avokada, akacija, sekvoja, libanonskog i himalajskog cedra, jasmina, bugenvile, itd. Pažnju posjetitelja pobuđuje i skupina aromatičnog i ljekovitog bilja, kamenjara sa sukulentama, te polje s biljkama vlažnih staništa. U sjevernom vrtu se nalazi "mali park" izgrađen u francuskom stilu, strogo simetričnih linija sa niskom živicom od šimšira i bogatom kolekcijom oleandara. Na tom je prostoru izgrađena kamena pozornica za kulturno umjetnička događanja. Sastavni dio vrta čini maslinik koji sa svojih 170 stabala i 45 sorti domaćih i stranih maslina predstavlja najveći kolekcionarski nasad hrvatskog priobalja. Na južnim padinama Kozjaka je još daleke 1189. godine podignuta crkvica sv. Marije od Špiljana, danas zvane Gospe Stomorija. Na tom mjestu na kojem se spajaju duhovnost i priroda utemeljen je Biblijski vrt. Tu već stoljećima rastu platane, masline, smokve, vinova loza i biljke koje se spominju u Bibliji. Predanošću zaljubljenika u prirodu zasađene su još mnoge druge vrste kao npr. Judino drvo, lovor, akcija, začinsko i mirisno bilje i dr. U predvorju se nalazi Spomen – kamen, autorski rad kipara Marka Gugića na kojem piše: " Na spomen drugom došašću sv. Oca Ivana Pavla II. zasnovasmo Biblijski vrt u Stomoriji nad zaljevom. Pučani Kaštela 27. rujna 1998. " Nasuprot njega zasađena je Papina maslina koju je Sveti Otac iste te godine blagoslovio u Splitu. Sjeverno od crkvice uređen je terasasti predio Jidro, pod čijim je starim maslinama, a u slavu hrvatskim velikanima, postavljena Kolona kamenih megalita. Te je velikane u njihovu stvaralaštvu nadahnula Biblija pa se tako spominju – Sv. Jeronim (prijevod Biblije na latinski), Juraj Dalmatinac (graditelj sakralnih objekata), Marko Marulić (spjev Judita i dr.), Bartol Kašić (prijevod Biblije na hrvatski) te Ivan Meštrović (skulptor Biblijskih motiva). Na otočiću u potoku, dobrodošlicu će svakom namjerniku poželjeti drvena skulptura Noina arka, rad poznatog umjetnika Vaska Lipovca. Kamenim Križnim putem na Gospinoj njivi, na kojem su Križne postaje predstavljene grmovima mirisave mirte, dolazi se do Križa života, djela kipara Kažimira Hraste. Na vidikovcu sa kojeg se pruža prekrasan pogled na Kaštelansko polje i zaljev, posađen je mali vinograd kao spomenik težaku i lozi. U njemu se, uz ostale autohtone vrste vinove loze, nalazi i Kaštelanski crljenak, u svijetu, posebno u Kaliforniji (SAD) poznat kao Zinfandel, koji potječe iz Kaštela. Zahvaljujući naporima Gradske uprave koja obnavlja gradske parkove, i udruga stanovnika Kaštela koje nastoje uskladiti životne potrebe i očuvati okoliš, Grad Kaštela je 2003. godine u kategoriji gradova osvojio brončanu nagradu "Entente florale" koju dodjeljuje Europska asocijacija za cvijeće i okoliš (The European association for flowers and landscaping) iz Brisela.