http___www.ivana-maletic.com_novosteu_zanimljiva-rasprava-zasiti-osobnih-podataka-ocekuje-se-dolazak-zuckerberga-europski-parlament__1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 5.1 5.2 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1
On Friday 18 December, a new piece of EU legislation affecting data protection was published on the Official Journal website: it’s the neatly-named Directive 2009/136/EC of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 amending Directive 2002/22/EC on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services, Directive 2002/58/EC concerning the processing of personal data and the protection of privacy in the electronic communications sector and Regulation (EC) No 2006/2004 on cooperation between national authorities responsible for the enforcement of consumer protection laws. It’s not an easy read: its 26 pages contain nearly 11 pages of recitals (76 of them in all) and four pages of annexes. To give you a flavour of its relevance to data protection issues, Datonomy quotes from the following recitals: “(51) Directive 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications) provides for the harmonisation of the provisions of the Member States required to ensure an equivalent level of protection of fundamental rights and freedoms, in particular the right to privacy and the right to confidentiality, with respect to the processing of personal data in the electronic communications sector, and to ensure the free movement of such data and of electronic communications equipment and services in the Community. Where measures aiming to ensure that terminal equipment is constructed so as to safeguard the protection of personal data and privacy are adopted pursuant to Directive 1999/5/EC or Council Decision 87/95/EEC of22 December 1986 on standardization in the field of information technology and telecommunications, such measures should respect the principle of technology neutrality. (52) Developments concerning the use of IP addresses should be followed closely, taking into consideration the work already done by, among others, the Working Party on the Protection of Individuals with regard to the Processing of Personal Data established by Article 29 of Directive 95/46/EC of the European Parliament and of the Council of 24 October 1995 on the protection of individuals with regard to the processing of personal data and on the free movement of such data, and in the light of such proposals as may be appropriate. (53) The processing of traffic data to the extent strictly necessary for the purposes of ensuring network and information security, i.e. the ability of a network or an information system to resist, at a given level of confidence, accidental events or unlawful or malicious actions that compromise the availability, authenticity, integrity and confidentiality of stored or transmitted data, and the security of the related services offered by, or accessible via, these networks and systems, by providers of security technologies and services when acting as data controllers is subject to Article 7(f) of Directive 95/46/EC. This could, for example, include preventing unauthorised access to electronic communications networks and malicious code distribution and stopping‘denial of service’ attacks and damage to computer and electronic communication systems. (54) The liberalisation of electronic communications networks and services markets and rapid technological development have combined to boost competition and economic growth and resulted in a rich diversity of end-user services accessible via public electronic communications networks. It is necessary to ensure that consumers and users are afforded the same level of protection of privacy and personal data, regardless of the technology used to deliver a particular service. (55) In line with the objectives of the regulatory framework for electronic communications networks and services and with the principles of proportionality and subsidiarity, and for the purposes of legal certainty and efficiency for European businesses and national regulatory authorities alike, Directive 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications) focuses on public electronic communications networks and services, and does not apply to closed user groups and corporate networks. (56) Technological progress allows the development of new applications based on devices for data collection and identification, which could be contactless devices using radio frequencies. For example, Radio Frequency Identification Devices (RFIDs) use radio frequencies to capture data from uniquely identified tags which can then be transferred over existing communications networks. The wide use of such technologies can bring considerable economic and social benefit and thus make a powerful contribution to the internal market, if their use is acceptable to citizens. To achieve this aim, it is necessary to ensure that all fundamental rights of individuals, including the right to privacy and data protection, are safeguarded. When such devices are connected to publicly available electronic communications networks or make use of electronic communications services as a basic infrastructure, the relevant provisions of Directive 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications), including those on security, traffic and location data and on confidentiality, should apply. (57) The provider of a publicly available electronic communications service should take appropriate technical and organisational measures to ensure the security of its services. Without prejudice to Directive 95/46/EC, such measures should ensure that personal data can be accessed only by authorised personnel for legally authorised purposes, and that the personal data stored or transmitted, as well as the network and services,are protected. Moreover, a security policy with respect to the processing of personal data should be established in order to identify vulnerabilities in the system, and monitoring and preventive, corrective and mitigating action should be regularly carried out. (58) The competent national authorities should promote the interests of citizens by, inter alia, contributing to ensuring a high level of protection of personal data and privacy. To this end, competent national authorities should have the necessary means to perform their duties, including comprehensive and reliable data about security incidents that have led to the personal data of individuals being compromised. They should monitor measures taken and disseminate best practices among providers of publicly available electronic communications services. Providers should therefore maintain an inventory of personal data breaches to enable further analysis and evaluation by the competent national authorities. (59) Community law imposes duties on data controllers regarding the processing of personal data, including an obligation to implement appropriate technical and organisational protection measures against, for example, loss of data. The data breach notification requirements contained in Directive 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications) provide a structure for notifying the competent authorities and individuals concerned when personal data has nevertheless been compromised. Those notification requirements are limited to security breaches which occur in the electronic communications sector. However, the notification of security breaches reflects the general interest of citizens in being informed of security failures which could result in their personal data being lost or otherwise compromised, as well as of available or advisable precautions that they could take in order to minimise the possible economic loss or social harm that could result from such failures. The interest of users in being notified is clearly not limited to the electronic communications sector, and therefore explicit, mandatory notification requirements applicable to all sectors should be introduced at Community level as a matter of priority. Pending a review to be carried out by the Commission of all relevant Community legislation in this field, the Commission, in consultation with the European Data Protection Supervisor, should take appropriate steps without delay to encourage the application throughout the Community of the principles embodied in the data breach notification rules contained in Directive 2002/58/EC (Directive on privacy and electronic communications), regardless of the sector, or the type, of data concerned. (60) Competent national authorities should monitor measures taken and disseminate best practices among providers of publicly available electronic communications services. (61) A personal data breach may, if not addressed in an adequate and timely manner, result in substantial economic loss and social harm, including identity fraud, to the subscriber or individual concerned. Therefore, as soon as the provider of publicly available electronic communications services becomes aware that such a breach has occurred, it should notify the breach to the competent national authority. The subscribers or individuals whose data and privacy could be adversely affected by the breach should be notified without delay in order to allow them to take the necessary precautions. A breach should be considered as adversely affecting the data or privacy of a subscriber or individual where it could result in, for example, identity theft or fraud, physical harm, significant humiliation or damage to reputation in connection with the provision of publicly available communications services in the Community. The notification should include information about measures taken by the provider to address the breach, as well as recommendations for the subscriber or individual concerned”. This legislation came into force a day after its publication in the Official Journal.
3.1 4.1 4.2 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 12.6 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 16.6 16.7 17.1 17.2 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 20.1 20.2 20.3 20.4 21.1 21.2 21.3 21.4 21.5 22.1 22.2 22.3 22.4 22.5 22.6 22.7 22.8 22.9 22.10 22.11 22.12 23.1 23.2 23.3 23.4 23.5 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 31.1 32.1
Zanimljiva rasprava o zašiti osobnih podataka: Očekuje se dolazak Zuckerberga u Europski parlament Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta u Strasbourgu u srijedu, 18. travnja, održana je rasprava o zaštiti osobnih podataka kao liniji obrane od izborne manipulacije. Na sjednici su sudjelovale i Monika Panayotova, zamjenica ministrice za bugarsko predsjedanje Vijećem Europske unije, te Vera Jourova, povjerenica Europske komisije za pravosuđe, potrošače i ravnopravnost spolova. Nedavno otkriveni skandal povezan sa britanskom konzultantskom kompanijom Cambridge Analytica koja je preuzela osobne podatke od 87 milijuna Facebook korisnika, kako bi ih koristila za izradu software-a koji bi omogućio predviđanje i utjecaj na glasanje i izborne rezultate, ukazao je kako je hitno potrebna djelotvornija i efikasnija zaštita osobnih podataka. Ovaj skandal (tzv. slučaj Facebook-Cambridge Analytica) doveo je do poticanja javne rasprave o etičkim standardima za društvene medijske tvrtke, političke konzultantske organizacije i političare, kako na svjetskoj, tako i na europskoj razini. U travnju 2016. godine Europski parlament usvojio je Uredbu o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka, engl. General Data Protection Regulation ili skraćeno GDPR). Time je završena reforma pravila za zaštitu podataka na kojoj je Parlament radio četiri godine. Općom uredbom tako je zamijenjena direktiva za zaštitu podataka iz 1955., a sve kako bi se građanima pružila veća kontrola nad vlastitim informacijama u digitaliziranom svijetu pametnih telefona, društvenih medija i internet bankarstva. Primjena Opće uredbe započet će 25. svibnja ove godine. „Zaštiti korisnike društvenih mreža od zloupotrebe podataka i agresivnog marketinga kojim im se nameću stavovi, kreiraju strahovi i stvara privid stvarnosti izuzetno je važno. Za to je, uz donošenje propisa kojima štitimo upotrebu osobnih podataka građana, izuzetno važna edukacija i podizanje svijesti o opasnostima od zlouporabe podataka“, smatra zastupnica Maletić, koja je istaknula kako je s velikom pažnjom treba pristupiti ovoj temi i posebno zaštiti mlade od negativnih utjecaja. Monika Panayotova Zamjenica ministrice Panayotova odmah je na početku govora istaknula kako je vijest da je konzultantska kompanija Cambridge Analytica koristila osobne podatke Facebook korisnika izazvala nesigurnost u cijelome svijetu. „Ljudi su zabrinuti za zaštitu svojih osobnih podataka na društvenim mrežama i digitalnim platformama. Vlasti na europskoj razini aktivno istražuju jesu li Facebook i konzultantska kompanija Cambridge Analytics prekršili pravila o zaštiti osobnih podataka. Zabrinutosti su stvarne i ozbiljne. To se može vidjeti i po zaključcima Europskog vijeća od 22. i 23. ožujka ove godine.“ U zaključku Vijeća od 23. ožujka stoji: „Društvene mreže i digitalne platforme trebale bi jamčiti transparentnu praksu i potpunu zaštitu privatnosti građana i osobnih podataka. Zakonodavstvo EU-a i nacionalno zakonodavstvo moraju se poštovati i izvršavati“. Nadalje, Panayotova je naglasila kako se predmet Facebook-Cambridge Analytica odnosi na ključna načela koja su u srcu Europe, točnije prava proklamirana i Poveljom EU-a o temeljnim pravima: zaštitu privatnih podataka i privatnosti. „Moramo štititi osobne podatke i istražiti koriste li i kako društva za zaštitu podataka građanima. Vlasti za zaštitu podataka moraju imati ovlasti izricati visoke novčane kazne za svako kršenje ovih prava, a trgovačka društva moraju se držati utvrđenih pravila i propisa. Opća uredba osigurava mehanizam dosljednosti kojim se osigurava da nacionalne vlasti za zaštitu podataka koordiniraju svoje odluke, tako da EU govori jednim glasom i bude u tome jedinstvena.“ Važno pitanje koje proizlazi iz ovoga slučaja je, kako je istaknula Panayotova, možemo li i kako zaštititi demokratske izbore u vrijeme masivnih digitalnih dezinformacija i manipulacija. „U listopadu 2017. godine Vijeće je održalo svoj godišnji dijalog o pluralizmu medija u digitalnom dobu. Ministri su se usuglasili da su slobodni i odgovorni mediji važni za demokraciju, a digitalne dezinformacije velikih razmjera imaju potencijal da to podrivaju.“ Facebook-Cambridge Analytica je predmet koji je ukazao na važnost zaštite osobnih podataka i privatnosti, a što je EU prepoznala i u novoj uredbi o zaštiti podataka predvidjela djelotvorne alate za zaštitu osobnih podataka. U pozadini ovoga predmeta jest i činjenica da se zbog ovoga predmeta diljem svijeta svraća politička pozornost na zaštitu osobnih podataka. Međutim, problem je što i dobro funkcionirajuća pravila o zaštiti podataka ne daju cjelovit odgovor na moguće manipulacije. „Potrebno je uvesti i druge mjere koje idu i dalje od zaštite podataka, a kako bi se sačuvala vladavina prava i demokracija. Novi izazovi vladavini prava i ljudskim pravima, kao što je povećana razina dezinformacija, moraju imati protutežu u sve većim razinama medijske pismenosti. Postojeće zakonodavstvo dovoljno je široko, ali mora se bolje primjenjivati – moraju se provjeravati internetske stranice, različiti obrasci ponašanja i pojačati suradnja s pružateljima usluga.“ Panayotova je kazala kako ovaj slučaj moramo iskoristiti kako bismo poboljšali svijest o problemima digitalnog doba u našim društvima. „U tom smislu dobro je što je za 16. svibnja zakazana rasprava o potrebi o transparentnim praksama i potpunoj zaštiti privatnosti i osobnih podataka u društvenim medijima i na digitalnim platformama.“ Nadalje, zamjenica ministrice Panayotova osvrnula se na inicijativu o e-privatnosti, odnosno na Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o poštovanju privatnog života i zaštiti osobnih podataka u elektroničkim komunikacijama te stavljanju izvan snage Direktive 2002/58/EZ (Uredba o privatnosti i elektroničkim komunikacijama), rekavši kako je to jedna od ključnih inicijativa Vijeća koja se dotiče sigurnosti na jedinstvenom digitalnom tržištu. „Želimo osigurati visoku razinu sigurnosti u okviru elektroničkih komunikacija i radimo na tome da ostvarimo dobar napredak u tom smjeru. Bugarsko predsjedništvo je odlučno da se u tom pogledu ostvari napredak i da se krene u trijalog s Europskim parlamentom.“ Također, Vijeće i dalje radi na nacrtu akta o sigurnosti na internetu u suradnji s Austrijom, te se nada skorašnjem dogovoru. Zaključno, Panayotova je kazala kako je ovaj skandal važan iz perspektive zaštite osobnih podataka, ali i nekih temeljnih pitanja kao što su vladavina prava i demokratski procesi. „Moramo izgraditi demokratsku otpornost, medijsku pismenost i kritičko razmišljanje, što je ključno za borbu protiv propagande i manipulacije putem lažnih vijesti koje uzdrmavaju temelje naših društava. Jako je važno što je Komisija osnovala posebnu radnu skupinu visoke razine za suzbijanje lažnih vijesti. Isto tako, 16. svibnja u Sofiji, Bugarska, šefovi država i vlada namjeravaju raspraviti o potrebi da društvene mreže i digitalne platforme jamče transparentne prakse i punu zaštitu osobnih podataka i privatnosti građana. Vijeće će nastaviti i dalje aktivno raditi na ovom problemu.“ Vera Jourova U svom govoru tijekom rasprave,povjerenica Jourova istaknula je kako je je na svima nama da izvučemo dobre pouke iz ovoga skandala. „Rad u Komisji je u tijeku, i pokriva 3 najvažnija aspekta slučaja Facebook-Cambridge Analytica: 1) osobni podaci – oko 2,7 milijuna Europljana pogođen je tim skandalom; 2) širi učinci na naše demokratske procese (na izbore); i 3) kazneni aspekti. Što se tiče prvoga aspekta, način na koji postupamo s našom privatnošću definira pitanje temeljnih prava našeg doba. Ovaj slučaj pokazuje koliki učinak pitanje zaštite podataka može imati na našu demokraciju i izbore. To je i prepoznato u EU-u i rezultat toga je Opća uredba koja će uskoro u primjenu. Uvidjeli smo da se mogu dogoditi slučajevi kao ovaj i željeli smo unaprijed biti dobro opremljeni. Ako postoji neka pozitivna stvar koja će izaći iz ove „krize“, onda je to jačanje svijesti o važnosti zaštite osobnih podataka među običnim građanima, i u svijetu i u Europi.“ Jourova je istaknula kako se države izvan EU-a ugledaju na Opću uredbu o zaštiti podataka kako bi dobile inspiraciju za unaprjeđenje vlastitog zakonodavstva u tom dijelu. „Suglasnost za davanje ili dijeljenje osobnih podataka mora biti izričito dana, a ne biti skrivena u sitnim slovima koje nitko ne čita.“ Isto tako je kazala kako Opća uredba osnažuje ulogu nacionalnih vlasti za zaštitu podataka i daje im mogućnost da izreknu dosta visoke novčane kazne za postupanje protivno njenim odredbama. Osim pozitivnog apsekta ove situacije koju su izazvali Facebook i Cambridge Analytica, a koji je gospođa Jourova prije navela, istaknula je kako je ta situacija izazvala i mnoge negativne učinke koje treba dobro istražiti te spriječiti njeno ponavljanje. „Imajmo na umu kako Opća Uredba još uvijek nije na snazi, što znači da nastalu situaciju s Cambridge Analytic-om i Facebook-om ocjenjujemo sa stajališta propisa koji su trenutno na snazi. Na razini EU-a o tome se vodi istraga i razna su tijela u nju uključena.“ Jourova je dalje izrazila očekivanje da će Facebook biti spreman sudjelovati s tijelima EU-a u rješavanju nastale situacije na najvišoj mogućoj razini, zbog čega se i sastala s menadžericom (COO) te društvene mreže, Sheryl Sandberg. „Iz Facebook-a je prošli tjedan potvrđeno kako je bilo još i više aplikacija koje su uzimale osobne podatke od onih za koje se to u početku mislilo, a takve informacije dobila sam i od nadležnih britanskih tijela. Dakle, potičem Facebook da poduzme sve nužne korake kako bi se umanjile posljedice za korisnike u budućnosti. Također sam savjetovala gospođu Sandberg kako bi bilo poželjno da gospodin Zuckerberg prihvati poziv Europskog parlamenta i da se pojavi pred nadležnim odborima. Prema informacijama kojima raspolažem, gospodin Zuckerberg je na to jučer i pristao.“ Također, Jourova je uvjerena u to da će Europa postići da Facebook u potpunosti poštuje ta nova pravila o zaštiti podataka, ali je naglasila kako problem sada nije samo Facebook, već i druge aplikacije nereguliranog interneta. „Jako je važno da sada prvo pružimo pomoć onim građanima koji su ovim skandalom izravno pogođeni, iako su europske vlasti za zaštitu podataka prošli tjedan objavile informaciju kako su njihovi interesi zaštićeni. Imam informaciju kako su se tijela EU-a nadležna za zaštitu podataka prošli tjedan sastala u Bruxellesu i osnovala namjensku radnu skupinu ne samo za Facebook, nego i za sve ostale društvene medije. Kada Opća uredba postane primjenjiva idućeg mjeseca, bit će neophodno da oni poslovni modeli koji prate velike količine naših osobnih podataka budu potpuno kontrolirani i da njihovo poslovanje bude u potpunom skladu s navedenom uredbom.“ Nadalje, Jourova je kazala kako „moramo obavezno govoriti o utjecaju koji je ovaj skandal imao na naša demokratska društva. Pristupom osobnim podacima omogućilo se da različiti akteri mikrociljaju građane i pomognu širiti lažne vijesti i propagandu. Sve se to događalo u digitalnoj realnosti bez ikakve transparentnosti i suglasnosti korisnika. Moramo se probuditi i preispitati kakvu to ulogu društveni mediji imaju u današnjem društvu, odnosno kakva bi ta uloga trebala biti u budućnosti. Tradicionalni mediji podvrgnuti su vrlo strogim pravilima, dok društveni mediji djeluju bez ikakvih pravila u tom pogledu.“ Povjerenica je razjasnila kako su društveni mediji stvorili prilike kakve prije nisu postojale, ali neki su ih zlorabili, što se vidi iz aktualnog skandala. Iako je organizacija izbora u velikoj mjeri u nadležnosti država članica, povjerenica je, kao jedna od odgovornih za očuvanje i zaštitu građanskih prava Europljana, pozvala nacionalna izborna tijela na sastanak krajem travnja. „Željela bih čuti kako oni vide ulogu društvenih medija tijekom izbora i kako se njima koriste u oglašavanju tijekom izbornih kampanja. Već su u tom smislu poduzeti neki koraci: Komisija je započela izradu Kodeksa ponašanja o govoru mržnje, što su rasizam i ksenofobija. Isto tako izdali smo Komunikaciju o borbi protiv nezakonitog sadržaja online. Tom Komunikacijom tražimo više tranasparentnosti, provedbu različitih akcija i više vjerodostojnih informacija online. To će biti prva prilika da izvučemo lekcije iz aktualnog skandala. Isto tako, usvojit ćemo i Komunikaciju o umjetnoj inteligenciji, uz razvijanje etičkih načela u tom pogledu. Nadalje, Komisija provodi jedan pilot-projekt koji je zatražio Europski parlament, a koji se odnosi na senzibiliziranje algoritama, odnosno njihovu ulogu u oblikovanju i individualiziciji podataka. Prošli tjedan Komisija je također predložila novi paket za potrošače. Naposljetku, od velike su važnosti i kaznene odredbe nacionalnog prava za čiju su provedbu nadležna nacionalna tijela. U Europskoj komisiji se vodimo time da internet nije prostor u kojemu nema vladavine prava. Pravila koja se primjenjuju offline, moraju se u potpunosti primjenjivati i u online svijetu. Zaključno, Jourova je ponovila koliko je važna zadaća zaštiti one koji se koriste društvenim mrežama, ali ih i poticati da se sami zaštite, te da shvate svrhu donošenja Opće uredbe o zaštiti podataka i prava koja će prema toj uredbi uživati od 25. svibnja 2018. „Što se tiče nastavka s radom na ovoj problematici, napravili smo analizu izbornog zakonodavstva u državama članicama kako bismo vidjeli jesu li države članice ekipirane protiv djelatnosti kao što je agresivni marketing, odnosno ciljani marketing koji eksploatira privatne podatke građana. Marketing utemeljen na neovlaštenom prikupljanju osobnih podataka mora biti proglašen nezakonitim. U istrazi ovoga slučaja od velike će važnosti biti i podaci o percepciji europske javnosti o ovome slučaju, kao i stav pojedinačnih država članica. Komisija će analizirati ovaj slučaj u Komunikaciji o lažnim vijestima koja će biti objavljena. Posebno izdanje informativnog mjesečnika Ureda zastupnice u Europskom parlamentu Ivane … Komentari Ostavi komentar Posebno izdanje informativnog mjesečnika Ureda zastupnice u Europskom parlamentu Ivane … Slijedeća radionica #mojeuprojekt SVI PON Praktični rad u grupama (1.dio)