http___www.ivanjareka.zupa.hr_duhovnost_liturgijska-razmisljanja__1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 8.2 9.1 10.1 10.2 11.1 11.2 11.3 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 23.1 23.2 23.3 24.1 24.2 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 43.2 44.1 44.2 44.3
Liturgical Seasons [Source: web site of the Liturgy Office.] Advent From evening prayer 1 of the Sunday falling on or closest to the 30 November (The First Sunday of Advent) and ends before evening prayer 1 of Christmas, on 24 December, There are 4 Sundays of Advent. Advent has a twofold character: as a season to prepare for Christmas when Christ’s first coming to us is remembered; as a season when that remembrance directs the mind and heart to await Christ’s Second Coming at the end of time. Advent is thus a period for devout and joyful expectation. Christmas From evening prayer 1 of Christmas, ( celebrated on the evening of 24 December, the beginning of the liturgical day of 25 December – Birth of the Lord) to Baptism of the Lord (Sunday after the Solemnity of the Epiphany). Next to the yearly celebration of the paschal mystery, the Church holds most sacred the memorial of Christ’s birth and early manifestations. This is the purpose of the Christmas season. Ordinary Time I From the Monday following the Baptism of the Lord to the Tuesday before Ash Wednesday. The Sundays in Ordinary Time are numbered consecutively from the Baptism of the Lord. The Sundays of this season do not celebrate a specific aspect of the mystery of Christ. Instead they are devoted to the mystery of Christ in all its aspects. Ordinary Time continues after the season of Easter. Lent From Ash Wednesday until the Mass of the Lord’s Supper on the evening of Holy Thursday. There are 6 Sundays of Lent. Lent is a preparation for the celebration of Easter. For the Lenten liturgy disposes both catechumens and the faithful to celebrate the paschal mystery: catechumens, through the several stages of Christian initiation; the faithful, through reminders of their own baptism and through penitential practices. Holy Week, which begins on the 6th Sunday of Lent, Passion [Palm] Sunday, has as its purpose the remembrance of Christ’s passion, beginning with his Messianic entrance into Jerusalem. Easter Triduum Begins with the Evening Mass of the Lord’s Supper on Holy Thursday, reaches its high point in the Easter Vigil and concludes with Evening Prayer on Easter Sunday. Christ redeemed us all and gave perfect glory to God principally through his paschal mystery: dying he destroyed our death and rising he restored our life. Therefore the Easter Triduum of the passion and resurrection of Christ is the culmination of the entire liturgical year. The solemnity of Easter has the kind of pre-eminence in the year that Sunday has in the week. Easter Season Begins with celebration of the Easter Vigil on Easter Sunday and concludes 50 days later with Pentecost Sunday. The fifty days from Easter Sunday to Pentecost are celebrated in joyful exultation as one feast day, or better as one ‘great Sunday’. These are above all others the days for the singing of the Alleluia. Ordinary Time From the Monday following Pentecost Sunday until the Saturday before the 1st Sunday of Advent. The last Sunday is the Solemnity of Christ the King which is Sunday 34 in Ordinary Time. The preceding Sundays are calculated to end with Sunday 34. The Sundays of this season do not celebrate a specific aspect of the mystery of Christ. Instead they are devoted to the mystery of Christ in all its aspects. Liturgical Colours There are 4 principal liturgical colours: White is used: - in the the seasons of Easter and of Christmas; - also on celebrations of the Lord (other than of his Passion), of the Blessed Virgin Mary, of the Holy Angels, and of Saints who were not Martyrs; - on the solemnities of Trinity Sunday, All Saints (1 November) and of the Nativity of Saint John the Baptist (24 June); - and on the feasts of Saint John the Evangelist (27 December), of the Chair of Saint Peter (22 February), and of the Conversion of Saint Paul (25 January). - It may in England & Wales be used for Funerals. Red is used: - on Palm Sunday of the Lord’s Passion and Good Friday; - on Pentecost Sunday; - on celebrations of the Lord’s Passion; - on “birthday” feasts of the Apostles and Evangelists, and on celebrations of martyred Saints. Green is used in Ordinary Time. Violet is used in the seasons of Advent and of Lent. It may also be worn for Funerals. Black may be used, where it is the practice, for Funerals. Rose may be used, where it is the practice, on Gaudete Sunday (Third Sunday of Advent) and on Laetare Sunday (Fourth Sunday of Lent). On more solemn days, festive, that is, more precious, sacred vestments may be used, even if not of the colour of the day.
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 6.8 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 10.1 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 13.6 13.7 14.1 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 16.5 17.1 18.1 19.1 19.2 19.3 20.1 20.2 20.3 20.4 20.5 20.6 20.7 20.8 21.1
Liturgijska godina Liturgijska ili Crkvena godina je godišnji ciklus razdoblja i blagdana u kršćanskim crkvama kojim se određuje u koje doba treba obdržavati koji liturgijski obred i na koji način. Svako razdoblje i blagdan u liturgijskoj godini ima svoje značenje i pravila liturgijskih slavlja, posebno mise. Tu spada sadržaj mise, čitanja, boje liturgijskog ruha i ostalo. Liturgijska razdoblja dodaju se povrh fiksnog kalendara i vezana su za neke fiksne dane, tjedne i datum Uskrsa. Zato ne počinju i ne završavaju isto svake godine. Jedna crkvena godina završava svetkovinom Krista Kralja, a druga započinje 1. nedjeljom Došašća. Liturgijsku godinu sačinjava: došašće, Božićno vrijeme, korizma, Uskrsno vrijeme i vrijeme kroz godinu. Došašće Došašće je prvo razdoblje u liturgijskoj godini, vrijeme priprave za Božić. Kršćani se pripremaju za proslavu Kristovog prvog dolaska, ali i za njegov drugi dolazak. Prije je došašće bilo pokorničko vrijeme strogo poput korizme, ali se danas to bitno ublažilo. Počinje u nedjelju najbližu blagdanu Sv. Andrije (30. studenog) i traje do Badnjaka 24. prosinca navečer. Badnja večer liturgijski već spada pod Božić. Došašće ima točno četiri nedjelje. Svetkovine koje padnu u nedjelju prebacuju se na subotu prije. Liturgijska boja je ljubičasta, osim treće nedjelje došašća (tzv. Radosna nedjelja) kada se može obući i roza. Božićno vrijeme: Nova liturgijska godina započinje 1. nedjeljom Došašća. Računa se unatrag, jer su četiri nedjelje Došašća. Ono nas vodi prema svetkovini Božića, koje se slavi osam dana, završavajući na blagdan Marije Bogorodice, 1. siječnja. U božićno vrijeme spada još i blagdan sv. Tri Kralja, te završava blagdanom Krštenja Gospodinova. Boja liturgijskog ruha u Božićnom vremenu je bijela. Korizma Korizma je pokorničko vrijeme priprave za Uskrs. To je posebno ozbiljno liturgijsko vrijeme kada se kršćane poziva da više mole, izvršavaju pokoru i čine dobra djela. Pokora traje 40 dana kao spomen na četrdesetodnevni Isusov post u pustinji prije krštenja Korizma počinje na Čistu srijedu (Pepelnicu) i traje do pred misu Večere Gospodnje na Veliki četvrtak. Na Čistu srijedu obavezan je post i nemrs, a petkom u korizmi nemrs. Vjernike se poziva i na druge oblike pokore, molitve, duhovne vježbe isl. Trebala bi se izbjegavati velika slavlja. Posljednji tjedan prije Uskrsa naziva se Veliki tjedan. On počinje na Nedjelju muke Gospodnje (Cvjetnica) kada se slavi Isusov mesijanski ulazak u Jeruzalem i spominje se muke. Preciznije, mesijanski ulazak u Jeruzalem se slavi u procesiji prije jedne od misa, a na samoj misi se spominje muke. Liturgijska boja na Cvjetnicu je crvena. Uskrsno vrijeme: Uskrs je središnji kršćanski blagdan. Ima dva razdoblja; korizmu, kao pripravu i pouskrsno vrijeme do Duhova. Korizma traje 40 dana, a Uskrs se slavi prve nedjelje nakon prvog punog mjeseca nakon proljetnog ekvinocija. Korizmeno vrijeme doživljava svoj vrhunac u Velikom tjednu kada slavimo Isusovu muku, smrt i uskrsnuće. Poslije Uskrsa traje sedmotjedno vrijeme, koje završava Uzašašćem, odnosno silaskom Duha Svetoga, kada Crkva slavi rođendan. Liturgijska boja je bijela osim na Duhove kada je crvena. Vrijeme kroz godinu: Ostalo vrijeme između božićnog i uskrsnog ciklusa naziva se vrijeme kroz godinu. Ukupno ima 33 ili 34 tjedna, a dijeli se u dva dijela. Prvi dio započinje s ponedjeljkom po blagdanu Krštenja Gospodinova (prva nedjelja poslije Bogojavljenja) i traje do utorka uoči Pepelnice. Nastavlja se drugim dijelom u ponedjeljak poslije Duhova i završava u subotu pred početak Došašća. Umjesto prve nedjelje kroz godinu slavi se blagdan Krštenja Gospodinova. U nedjelju poslije Duhova slavi se svetkovina Presvetog Trojstva. Posljednje nedjelje kroz godinu slavi se svetkovina Krista Kralja. Nedjelje kojima počinju tjedni u vremenu kroz godinu nazivaju se po broju tjedna, npr. 27. nedjelja kroz godinu. Slavlja predviđena u vrijeme kroz godinu često se izostavljaju jer ustupaju mjesto drugim slavljima. Tako 1. nedjelja kroz godinu uopće ne postoji jer prvi tjedan kroz godnu počinje u ponedjeljak iza Krštenja Gospodinovog. Nedjelje kroz godinu ustupajuju mjesto ne samo svetkovinama nego i Gospodnjim blagdanima, dok dani u tjednu ustupaju mjesto obaveznim spomendanima, a po želji svećenika i neobaveznim spomendanima ili drugim slavljima. Liturgijska boja je zelena.