http___www.kakolijeciti.com_koji-su-simptomi-mozdanog-udara__1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 22.2 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 26.3 26.4 26.5 26.6 27.1
Hypertension/high blood pressure health centre High blood pressure and stroke risk Untreated high blood pressure increases a person's risk of having a stroke. Blood flow to an area in the brain is cut off in a stroke, which can cause brain damage and can be fatal. The Stroke Association says high blood pressure is the single biggest risk factor for having a stroke and causes around half of all ischaemic strokes. How does a stroke occur? There are two types of stroke: - Ischaemic stroke is similar to a heart attack, except it occurs in the blood vessels of the brain. Clots can form either in the brain’s blood vessels, in blood vessels leading to the brain, or even blood vessels elsewhere in the body which then travel to the brain. These clots block blood flow to the brain’s cells. Ischaemic stroke can also occur when too much plaque (fatty deposits and cholesterol) clogs the brain’s blood vessels. Around 80% of all strokes are ischaemic stroke. - Haemorrhagic strokes occur when a blood vessel in the brain breaks or ruptures. The result is blood seeping into the brain tissue, causing damage to brain cells. The most common causes of haemorrhagic stroke are high blood pressure and brain aneurysms. An aneurysm is a weakness or thinness in the blood vessel wall that causes it to balloon outward. Signs of stroke If you experience any of the following signs you or a loved one may be having a stroke, call 999 immediately. - Sudden numbness or weakness in the face, arm or leg (especially on one side of the body) - Sudden blurred vision or decreased vision in one or both eyes - Sudden inability to move part of the body (paralysis) - Sudden dizziness or headache with nausea and vomiting - Difficulty speaking or understanding words or simple sentences - Difficulty swallowing - Dizziness, loss of balance or poor coordination - Brief loss of consciousness - Sudden confusion The Fast - Face Arm Speech Time - test is used to help diagnose stroke prior to a person being admitted to hospital. Fast is an assessment of three specific symptoms of stroke: Facial weakness - can the person smile? Has their mouth or eye drooped? Arm weakness - can the person raise both arms? Speech problems - can the person speak clearly and understand what you say? Time to call 999 if the person has failed any one of these tests. A transient ischaemic attack (TIA), often called a “mini-stroke”, may be a warning of an impending stroke. It typically consists of the same signs and symptoms of stroke, but the symptoms are temporary and full recovery occurs within 24 hours. It happens when blood flow to a certain part of the brain is cut off for a short period of time, usually 15 minutes or less. A TIA can occur anywhere from a few minutes to several months before a stroke. A TIA is a painless episode but it is a warning that something is wrong. It should be treated as seriously as a stroke. WebMD Medical Reference
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3 14.1 14.2 14.3 15.1 15.2 16.1 16.2
Koji su simptomi moždanog udara? Koji su simptomi moždanog udara i kako ih prepoznati? Moždani udar pogađa različite osobe na različite načine. To ovisi i o vrsti moždanog udara, dijelu mozga koji je pogođen i opsegu ozljede mozga. Ipak, ako spominjemo simptome moždanog udara, možemo navesti iznenadnu utrnutost ili slabost lica, ruke ili noge, osobito na jednoj strani tijela. Također, tu je i iznenadna smetenost, poteškoće u govoru ili razumijevanju govora. Iznenadne poteškoće s vidom na jednom ili oba oka, mogu biti pokazatelj moždanog udara. Iznenadne poteškoće s hodanjem, vrtoglavicu, gubitak ravnoteže ili koordinacije, su također prepoznatljivi simptomi moždanog udara. Moždani udar se može pojaviti kao iznenadna, teška glavobolja bez poznatog uzroka. Često ljudi taj osjećaj opisuju kao „osjećaj kao da će im glava eksplodirati“ ili kao najgoru glavobolju u životu. Temeljem simptoma koje ljudi dožive, jako često nije moguće ustanoviti o kojoj vrsti moždanog udara je riječ. Pisali smo o vrstama moždanog udara, pa se podsjetite. Kako se postavlja dijagnoza moždanog udara? U bolnici će osoblje hitne službe ili vaš liječnik provjeriti imate li moždani udar na sljedeći način: Liječnik će vas pitat iza simptome, provjerit će snagu, koordinaciju i osjet vaših mišića. Nakon toga će vjerojatno uraditi CT snimku kako bi se ustanovilo koju vrstu moždanog udara možda imate. Medicinsko osoblje će uzeti uzorke krvi kako bi izmjerili broj crvenih krvnih stanica, razinu šećera u krvi, koncentraciju elektrolita i kako funkcionira vaš sustav zgrušavanja krvi. Nakon toga će liječnik tražiti da se uradi EKG kako bi vidjeli dali je problem sa srcem možda uzrok moždanog udara. Te pretrage treba napraviti što je prije moguće kako bi se moglo primijeniti optimalno liječenje. Ukoliko osoblje hitnog prijema posumnja da imate moždani udar, priključiti će vas na uređaj za praćenje rada srca, uvest će kateter u venu, ili više vena i dati vam dodatnu količinu kisika preko cjevčice pričvršćene za vaš nos. Liječnik će vas pitati za simptome – Vaš liječnik će htjeti znati koliko dugo imate simptome i da li ste prije imali moždani udar ili slične simptome. Ukoliko simptomi traju kratko, kraće od nekoliko sati, i vaš moždani udar nije posljedica krvarenja u moždano tkivo, razmotrit će primjenu lijeka za razrjeđivanje ugruška. Vaš će liječnik htjeti znati da li imate tešku glavobolju. Kako se obavlja pregled? Moždani udar može izazivati različite obrasce poremećaja funkcije ovisno o dijelu mozga koji je zahvaćen. Poznajući ozbiljnost simptoma moždanog udara izuzetno je važno odlučiti koliko agresivno treba liječiti moždani udar zbog činjenice da neki lijekovi imaju ozbiljne nuspojave. CT snimka je najvažnija pretraga u većine bolesnika s moždanim udarom jer može točno pokazati je li moždani udar uzrokovan krvarenjem u moždano tkivo. CT snimanje ne može otkriti većinu ishemijskih moždanih udara u prvih 6 sati. Međutim, odlično je u otkrivanju krvarenja u moždano tkivo u slučaju da je moždani nastupio zbog prsnuća krvne žile. Izuzetno je važno odrediti koju vrstu moždanog udara imate jer je liječenje različito. Lijekovi za razrjeđivanje krvi i otapanje ugruška koji se koriste u ishemijskom moždanom udaru pogoršat će hemoragijski moždani udar. Zbog svega gore spomenutog, jako je važno na vrijeme reagirati, slušati savjete liječnika i surađivati sa liječničkim timom što je bolje moguće. Pretrage koje se traže, svakako trebate uraditi bez odgađanja, da bi način liječenja bio valjan i da se liječite na vrijeme.