http___www.kinoeuropa.hr_o-nama__2.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 13.3 13.4 14.1 15.1 15.2 16.1 17.1 17.2 18.1 19.1 19.2 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 24.2 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 29.1 29.2 30.1 31.1 31.2 31.3 31.4 32.1 32.2 32.3 32.4 32.5 32.6 32.7 32.8 32.9 32.10 32.11 32.12 32.13 32.14 32.15 32.16 33.1 34.1
Cinema Europa is Zagreb’s cult cinema. It was built in 1924/25 by the wealthy Müller family from Zagreb and designed by architect Srećko Florschütz with the aim of constructing the most beautiful, important and modern cinema in the region. Cinema Europa was officially opened on 8 April 1925 with Fritz Lang’s Die Niebelungen and the local film Dalmatia, Land of Sun. The City of Zagreb acquired it in October 2007 after a successful action by Zagreb Film Festival and Croatian Film Association 'Daj mi kino' (Give Me the Cinema). The Croatian film and cultural public and all film aficionados appealed to the city government to acquire this theatre and allocate it for use to cinematic purposes. Early in 2008, Cinema Europa management was trusted to Zagreb Film Festival, with the goal of making this cinema the regional centre of film and film art. In 2013 the Ministry of Culture reached a decision to make Cinema Europa a protected cultural heritage site and Republic of Croatia national treasure. The cinema’s interior and its lavish stucco decorations and post-Art Nouveau classicist details are considered one of the city’s most beautiful spaces. The cinema premises include: - Large hall with 500 seats - Müller hall with 41 seats - Cinema shop – film bookstore and gift shop - Bar – a place for the audience to gather and mingle before and after the screenings - Zagreb Film Festival office Cinema Europa’s programs are co-funded by the Zagreb City Office for Education, Culture and Sport, Croatian Audiovisual Centre and Europa Cinemas network. Program Since in January 2008 Zagreb Film Festival Art Association took over Cinema Europa’s management, in terms of program this cinema became the leading regional film institution screening independent contemporary film and the home to almost all of Zagreb’s festivals and events. Every year it regularly screens around 60 independent contemporary films from all four corners of the world and of all genres – feature, short narrative, animated, documentary, experimental, children’s and others. Almost 20 Croatian film festivals and events found a home in Varšavska 3. Annually there are around 30 film premieres of all genres, with a special focus on children and quality titles for pre-school and schoolchildren and lately more and more for high schoolers as well. In addition to film programs, the theatres and lobbies serve as a venue for countless lectures, roundtables, discussions, book and film project promotions, performances, exhibitions, music performances and similar events. We are proud that Cinema Europa under Zagreb Film Festival’s management has become the centre of contemporary world cinema in Zagreb and Croatia, an important cultural venue educating the public and introducing recent film works and world cultures. This makes us a role model of sorts, but first of all an important partner to Croatian cinemas across the country, as well as cinemas from the region with the same goals. Children’s program Our film programs devote special attention to designing and producing programs for children. These activities were in 2014 encompassed in the program Bib for Kids Cinema, aiming to offer new interactive film content in Zagreb for our youngest audience. Independent quality film distribution Wishing to present as vast a selection of films from all over the world as possible, we have launched our own film distribution and so far presented almost 50 valuable film works. Our partner cinemas present the same films to audiences in other Croatian cities. Partnerships In association with different cultural institutions we are maintaining the existing and creating new partnerships with the joint aim of creating harmonised programs and a richer cultural offer catering to most diverse audiences (Zagreb Philharmonic Orchestra, Subversive Festival, Third Age University, Museum of Contemporary Art, publishers etc.). Thanks to these partnerships, Cinema Europa hosted lectures and speeches by numerous leading artists and thinkers of today, including Gilbert & George, Amos Oz, Oliver Stone, Jorge Bucay, Slavoj Žižek, Tariq Ali, maestro Ivo Lipanović, David Lynch (via video connection), Samir Amin, Terry Eagleton, David Harvey, Rastko Močnik, Dušan Makavejev, Antonio Negri, Zygmunt Bauman, Michael Hardt etc. Support Cinema Europa’s work and programs are supported by City of Zagreb, Croatian Audiovisual Centre and Europa Cinemas. Digitalization and acquisition of new technical equipment was financed by Ministry of Culture, European Union’s MEDIA sub-programme and City of Zagreb. Networking Cinema Europa is a long-standing member of the largest European network of cinemas - Europa Cinemas, and the global network of independent cinemas CICAE. Since 2014 the cinema is also a member of the newly established Croatian Independent Cinemas Network. Protected cultural heritage site In March 2013, the Ministry of Culture reached a Decision that makes Cinema Europa a protected cultural heritage site of the Republic of Croatia. The Decision says: “Due to highlighted cultural, historical and architectural qualities, as one of the oldest urban cinema-theatres with a continuity of original cinematographic and stage performance use, the building is a unique and important factor of the cultural and historical identity and urban tissue of the city centre and has a crucial impact on the city’s entire image. Given the cultural-historical, constructional-typological, architectural and urban quality, and a high level of preservation of prominent and valuable architectural and design characteristics in the interior, with lavish stucco decorations and sculptures, especially in the kept use, the building of Cinema Europa in Zagreb truly possesses all the qualities of a protected cultural heritage site.” Cinema building’s history Cinema Europa’s building was constructed in 1924/25 and designed by architect Srećko Florschütz (studio S. Florschütz and Hintermeier brothers), as an essential part to a larger urban ensemble: the commercial-residential four-storey street building in Masarykova 10, the city passage with a commercial-residential four-storey gallery building in Miškecov prolaz 1-3, and the opposing cinema-theatre building and the commercial-residential four-storey building in Varšavska 3-5. The cinema-theatre building was constructed as the representative Cinema Balkan-Palace by brothers Alfred and Leo Müller, heirs to the largest brickyard in the city, Müller in Kustošija, and the founders of the prominent Fruit Industry Miler’s Hill. Leo Müller (Zagreb, 1894 – Jasenovac, 1941), a film devotee, tried his hand as an actor in first Croatian films, after constructing the Helios cinema in 1916/17 in Frankopanska 10/1 (today’s Gavella Drama Theatre), in 1924/25 builds an elite cinema in Varšavska, at the location of the famous restaurant Lobe-Krizmanić, with a pub and a dancing room, stood since the late 19th century. Its basement segments (freezer and cooling chambers) were preserved in the northern part of the cinema-theatre, renovated in 1919 for the first Balkan cinema building by the Müller brothers and designed by architect Ferdo Šego. The first Croatian cinema theatre was constructed on an iron structure, 56 metres in length and 15.5 metres in width. The building façade is simple and without decorations. The lateral parts show prominent load-bearing construction elements. It is divided in two parts: the first, northern, entrance part houses ticket offices and two waiting rooms, one on the ground floor and other upstairs, and a basement, and the other, southern part contains an auditorium and a stage. The lavish ground floor entrance hall ‘for first and second seats’ used to include a bar and wicker chairs, and in the middle of the waiting room there was a fountain designed by sculptor Sunko, made of artificial stone. Decorative sculptures are also the work of sculptors Sunko and Pitzger. The entrance hall features a double stairwell decorated with sculptures by sculptor Vihra, a Prague academy alumnus, to the waiting room for the stalls and the balcony. The auditorium is 40 metres long, 14 metres wide and 11.5 metres high. The projection slate on the stage has a wide golden frame decorated with acanthus leaves ornament by sculptor Pitzger, and on the left and right hand side there are red marble pillars with lavishly adorned Composite capital heads with two fauns by Vihra bearing the load of the rest of the structure above the stage. Below the stage there was a setting for a 16-member orchestra. The walls are decorated with lavish stucco ornaments, and behind the representative wall candlesticks there are air shaft grills, as well as on the ceiling decorated with three wreaths. The building has central heating and air conditioning installed through shafts in the walls and ceiling leading from the engine room in the basement and special temperature regulation for each room. There were 1100 seats in the theatre (stalls, mezzanine, first and second seat) and all the seats were numbered. The local papers said that this hall was unique in the Balkans, whose auditorium was acoustically adapted to philharmonic and other concerts and other cultural lectures. The theatre’s interior was preserved in its original state, except that the existing seats were replaced by new ones. Today there are 500 seats in the auditorium and a 15 x2 metre stage with a film screen. In the early 1950s, when the Poljoopskrba-Astra office building was built, designed by architect Božidar Tušek, in Varšavska 3-5, a partial reconstruction and additions to the building entrance were done, which defined today’s entrance vestibule to the building. The cinema was called Balkan-Palace and Balkan, and in the early 1990s it was renamed to Europa.
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 10.4 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 11.7 11.8 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 15.2 16.1 16.2 16.3 17.1 17.2 18.1 19.1 19.2 20.1 21.1 21.2 22.1 22.2 23.1 24.1 24.2 24.3 25.1 25.2 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 28.3 29.1 29.2 29.3 29.4 29.5 29.6 30.1 30.2 31.1 31.2 31.3 31.4 31.5 31.6 31.7
Kino Europa 2008. U svojih gotovo sto godina postojanja kino Europa proživjelo je i više od stotinu života. Od 1925. godine, kad je osnovano, do danas filmski svijet prešao je nevjerojatan put od nijemoga filma do digitalne revolucije, koja je u prvom desetljeću 21. stoljeća uspostavila posve novi način prikazivanja i distribuiranja filmova. Kino Europa i samo je sudjelovalo u pokretanju i realizaciji nacionalnog projekta digitalizacije neovisnih hrvatskih kinodvorana 2010. godine aktivirajući tako digitalnu mrežu malih kina u zemlji koja danas djeluju partnerski. No digitalna revolucija dogodila se i na internetu, gdje su sve popularnije usluge streaminga filmova navela brojna kina da poruče svojim (ne)vjernim gledateljima: Ništa ne može zamijeniti kolektivno iskustvo gledanja filmova u mračnoj dvorani, ispred platna većega od najvećeg kućnog zida i zajedno s drugim ljubiteljima filma – jer tako se stvaraju zajednice i tako se voli film. Upravo je hrvatska filmska zajednica i podržala, odnosno uspješno iznijela akciju Daj mi kino, koja je 2007. godine na inicijativu Zagreb Film Festivala i Hrvatskog filmskog saveza uspjela uvjeriti Grad Zagreb da otkupi zgradu zatvorenog kina i ostavi je u funkciji kinodvorane. Kao što znamo, akcija je uspjela, i Zagreb Film Festival kao upravitelj kina od 2008. godine u Europi okuplja zajednicu ljubitelja nezavisnoga i umjetničkog filma, hrvatske i strane filmaše, ali i stvara nove generacije gledatelja preko raznih programa za djecu i mlade. Može se reći da kino Europa ispunjava sve uvjete modernog kina: od aktivacije i vraćanja publike u dvorane do edukacije mladih gledatelja, od prikazivanja suvremenih filmova koji ne ulaze u komercijalni repertoar do umrežavanja i okupljanja pod istim krovom brojnih specijaliziranih festivala i posebnih događanja namijenjenih svima. Kino Europa danas je dom hrvatskog, regionalnog, europskog i svjetskog filma. Ono je dobro povezano s raznim svjetskim filmskim organizacijama, primjerice, mrežom europskih kina Europa Cinemas i Međunarodnim udruženjem umjetničkih kina (CICAE) kako bi proširilo glas o domaćim filmovima i domaćim filmskim praksama, ali i omogućilo vrhunski i moderni filmski program koji kola međunarodnim mrežama. Od zgrade namijenjene za rušenje, kino Europa postalo je živi kulturni prostor, a i jedno od rijetkih zagrebačkih nezavisnih kina koje je akcijom svoje publike preživjelo propast kinematografa u središtu Zagreba na smjeni stoljeća. Varšavska 3 Nisu samo filmski programi ti koji zahtijevaju promišljanje i djelovanje, i sama zgrada traži ljubav, pogotovo ako je još iz 1925. godine. Za ilustraciju, to je godina kad je premijerno prikazana Chaplinova Zlatna groznica.* Zgrada je tijekom gotovo stoljeća postojanja prošla razne restauracijske zahvate, i to ne samo kozmetičke. Spašena je od propadanja više puta, obogaćena je novim funkcionalnim prostorima, obnovljena je stara oprema i nabavljena je nova. Zagreb Film Festival i Propeler film uložili su u kino Europa 5 milijuna kuna, između ostalog za posve novi projekcijski sustav (DCP), zamjenu filmskoga platna, razglasa, opremanje dvorane Müller, razne zaštitne radove i uklanjanje nedostataka (sanacija krovišta, sustava grijanja, ventilacije) itd. Godine 2013. Ministarstvo kulture proglasilo je kino Europa zaštićenim kulturnim dobrom i nacionalnim blagom Republike Hrvatske. U zgradi kina danas se nalaze i neki stari i novi prostori: velika dvorana ima 500 sjedećih mjesta; dvorana Müller, otvorena 2013. godine, ima 41 mjesto, a koristi se i za filmske programe i za predavanja, prezentacije i sl.; filmska knjižara je mjesto na kojem se mogu kupiti specijalizirane filmske publikacije, DVD-ovi, časopisi itd.; caffe bar je mjesto okupljanja filmaša, publike, kritičara, festivalskih posjetitelja i svih koji žele biti ondje gdje se priča o filmu. Misli što gledaš Ekipa Zagreb Film Festivala od 2008. godine kurira filmske programe u kinu Europa. Još od vremena kad je ZFF bio samo festival, a ne i organizacijsko tijelo (prvi je održan 2003. godine), njegova je misija bila povezati publiku sa suvremenim međunarodnim autorskim filmom, filmom koji je otvoren za interpretaciju i koji ne dopušta da ga se smjesti u obrazac sadržaja za zabavu. Za uspjeh festivala od početka je bila zaslužna publika, koja je u velikom broju pohodila projekcije i pokazala da je željna kompleksnog filma koji je u to vrijeme teško dolazio na velika platna u Zagrebu. Kino Europa nastavilo je taj koncept. Prigodno misiji da publiku podrži u kritičkom promišljanju nastao je i slogan kina Misli što gledaš. Pri odabiru filmova za program glavna je nit vodilja bila predstaviti radove važnih suvremenih autora, ali i probirati po kinematografijama koje su u posljednjih desetak godina lansirale neka od najboljih novih redatelja. Na sjedalima kina Europa gledatelje su okupljali velikani poput Michaela Hanekea, Anga Leeja, Pedra Almodovara i Jima Jarmuscha, neki novi autori postajali su važni kao što su to Paolo Sorrentino, Andrea Arnold, Yorgos Lanthimos i Ruben Ostlund, a svoje karijere počeli su debitanti poput Juhe Kuosmanena, Lászla Nemesa ili primjerice Barryja Jenkinsa. Program kina Europa znatno je kompleksniji od klasičnog (komercijalnog) kina. Uz uobičajen repertoarni dio – koji na godinu dovede u kino čak 70-ak suvremenih nezavisnih filmova svih rodova i žanrova – Europa okuplja više od 20 festivala i manifestacija. Upravo zahvaljujući bogatom partnerstvu s njihovim organizatorima, repertoar kina Europa kroz godine se proširio i na neke od najzanimljivijih dokumentarnih, eksperimentalnih ili animiranih filmova. Sve to rezultat je ozbiljnog kustoskog pristupa raznih programera, filmskih kritičara i teoretičara koji gravitiraju kinu Europa. Neki od njih su Animafest Zagreb, Subversive Festival, Human Rights Film Festival, Festival tolerancije, Tjedan češkog filma, Tjedan izraelskog filma, Muzički Biennale Zagreb, Festival svjetske književnosti i brojni drugi. Uz to, tijekom godine se u kinu održi četrdesetak filmskih premijera, izložbi, okruglih stolova, predavanja, promocija knjiga i slično. Programe kina posjeti otprilike 100 tisuća gledatelja na godinu, što sigurno pripada u gornji dom posjećenosti zagrebačkih kulturnih institucija. A kad bismo brojali sve što je od 2008. godine do danas prikazano i koliko je gledatelja posjetilo Varšavsku 3, to bi izgledalo ovako: 14 tisuća projekcija, manifestacija i programa u kinu u proteklih 11 godina dosad je posjetilo više od milijun gledatelja, uz čak 25 tisuća objavljenih domaćih i međunarodnih članaka u medijima. Filmski programi Redoviti filmski programi, koje tijekom cijele godine osmišljava i organizira ekipa Zagreb Film Festivala, ponekad su uobličeni u specijalizirane cjeline namijenjene određenim dobnim skupinama, interesima ili primjerice strancima. Međunarodni filmski festival za djecu KinoKino namijenjen je najmlađim gledateljima, a prikazuje vrhunske suvremene i kultne dječje filmove koje prate i razni edukacijski programi. Godine 2019. održano je četvrto izdanje festivala. Kino Bibijada je filmski program za djecu i mlade koji se odvija tijekom cijele godine, a donosi projekcije i filmske radionice za djecu i mlade. Bibijada je nastala na Zagreb Film Festivalu 2007. godine kao program europskih igranih filmova namijenjen najmlađoj publici. Filmski kritičari 54+ uključuje u svijet filma osobe iz dobne skupine 54 godina plus. Program obuhvaća, između ostalog, radionice filmske kritike, zajedničko gledanje filmova, komentiranje, pisanje osvrta. Projekt je sufinancirala Europska unija iz Europskog socijalnog fonda. Matineje za umirovljenike su redoviti mjesečni filmski programi također namijenjeni starijim generacijama, a obuhvaćaju uvod u film, projekciju i razgovor s publikom. Program je nastao u suradnji sa Sveučilištem za treću životnu dob. Subtitled Tuesdays je dan namijenjen međunarodnoj publici pa filmovi imaju i engleske titlove. Kinolektira donosi kultna ostvarenja iz antologije filmske umjetnosti. Na programu su birani klasici, a programe prate kratka predavanja o filmu nekih od najznačajnijih domaćih filmskih kritičara. Venecija u Zagrebu je program talijanskih filmova koje s prestižnog Venecijanskog filmskog festivala u kino Europa dovode ZFF, Mostra i Talijanski institut za kulturu. Tjedan češkog filma jedan je od najpopularnijih filmskih programa u kinu Europi, a donosi, naravno, suvremene češke hitove. Tjedan privlači brojnu publiku željnu toplog češkog humora, a održava se u suradnji s Veleposlanstvom Republike Češke u Zagrebu. Noć europske kinematografije novi je projekt Kreativne Europe – potprograma MEDIA u partnerstvu s mrežom europskih kina Europa Cinemas koji slavi bogatstvo i raznolikost europske filmske kulture. Tridesetak odabranih kina u 27 država članica EU-a sudjeluje u manifestaciji, a kino Europa jedino je kino koje predstavlja Hrvatsku. Europski dan art kina događa se sredinom listopada u čak 600-ak europskih kina koja svojim gledateljima donose izvrstan program starih i novih europskih umjetničkih filmova. Propustili ste, pogledajte! je program koji omogućuje gledateljima da tijekom ljetnih mjeseci pogledaju sve što su propustili u kinu tijekom naporne godine. Ljetno Kino Bibijada donosi besplatne projekcije suvremenih europskih filmova za djecu i mlade. Fil(m)harmonija su projekcije najvećih filmskih klasika iz ere nijemoga filma uz klasičnu glazbenu pratnju Zagrebačke filharmonije. Nosferatu, Krstarica Potemkin, General i Mališan samo su dio repertoara koji je doživio veličanstvenu filharmonijsku pratnju u kinu. Distribucija filmova jedna je od važnijih djelatnosti Zagreb Film Festivala, koji je trenutačno jedan od vodećih distributera europskog i općenito međunarodnog filma u Hrvatskoj. Tijekom godine u redovitoj kinodistribuciji prikaže do desetak filmova. Međunarodne i domaće mreže I dok se na domaćoj sceni nametnulo kao kino koje djeluje kao središte nezavisnoga filma u Zagrebu, na međunarodnoj sceni kino Europa figurira kao punopravni član organizacija poput već spomenute mreže kina koja prikazuju uglavnom europski film (Europa Cinemas) i organizacije europskih art kina CICAE. Upravo je Europa Cinemas odala i priznanje radu kina Europa 2016. godine proglasivši ga kinom s najboljim programom u Europi u konkurenciji od čak 1.078 kina u 644 gradova iz 41 europske zemlje. Nagrada za najbolji program najznačajnije je godišnje priznanje koje dodjeljuje Europa Cinemas, najviše priznanje koje jedno kino može dobiti na europskoj razini i jedno od dosad najvećih priznanja nekoj hrvatskoj kulturnoj ustanovi. Kino Europa već je 11 godina jedno od ključnih mjesta zagrebačke kulturne scene. Tradicionalno postojana kvaliteta i programa i izvedbe, za koju je zaslužna kustoska i organizacijska ekipa Zagreb Film Festivala, čini ga svakako i najstabilnijim akterom domaće scene. Uz programsku izvrsnost, organizacija kina Europe fleksibilno je i proaktivno tijelo koje radi na stalnom umrežavanju kina i programa, dijeljenju filmova, osmišljavanju novih programskih jedinica koje privlače isključene članove društva i općenito pametno djeluju prema socijalnoj uključivosti i kulturnoj demokraciji. Treba naglasiti da je upravo Umjetnička organizacija Zagreb Film Festival jedan od osnivača i aktivnih članova Hrvatske mreže neovisnih kinoprikazivača koju je 2014. godine u dvorani Müller osnovalo 27 kina kako bi ojačali položaj malih kina i filmske kulture diljem Hrvatske. Okupljeni projektom digitalizacije neovisnih kina, kojim su postavljeni infrastrukturni temelji za opstanak i programski razvoj, neovisni hrvatski kinoprikazivači povezali su se na programskoj, edukacijskoj i promocijskoj razini. Početkom 2019. godine Kino mreža broji 64 kina u 46 gradova i otoka diljem Hrvatske. Raznovrsnost filmskih i ostalih programa koje krasi znanje, razumijevanje i ljubav prema filmu onih koji ga pripremaju najveće je bogatstvo kina Europa. Ne čudi stoga što je u 11 godina kino Europa pod jednim krovom okupilo filmsku zajednicu koja zauzvrat odlaskom u kino pokazuje da cijeni rad, predanost i profesionalnost ekipe koja osmišljava i organizira program. * Zgradu kina Europa sagradila je 1925. godine bogata zagrebačka obitelj Müller, odnosno braća Alfred i Leo, nasljednici najveće gradske ciglane u Kustošiji. Filmofil Leo Müller (Zagreb, 1894. – Jasenovac 1941.) podigao je dvoranu u Varšavskoj prema nacrtu arhitekta Srećka Florshütza na mjestu na kojem se od druge polovice 19. stoljeća nalazio poznati restoran Lobe-Krizmanić. Kino Balkan-Palace svečano je otvoreno 8. travnja 1925. godine projekcijom filma Nibelunzi Fritza Langa i domaćeg filma Dalmacija, zemlja sunca. Dvorana je u to vrijeme imala 1.100 sjedalica. Interijer dvorane izvorno je očuvan, no nakon zamjene sjedala kino danas ima 500 sjedećih mjesta. Kino je nakon imena Balkan-Palace odnosno Balkan 1990-ih preimenovano u kino Europa.