http___www.kardiokirurgija.com_bolest-aortnog-zalistka-i-kirurski-pristup-u-lijecenju_1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 13.2 13.3 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 23.2 23.3 24.1 25.1 25.2 25.3 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 33.2 34.1 35.1 35.2 36.1 37.1 38.1 39.1 39.2 40.1 41.1
Diagnosis Arterial hypertension Hypertension, also called elevated blood pressure or arterial hypertension, is a chronic medical condition where a patient has persistently elevated arterial blood pressure. Arterial Hypertension forces the heart to spend more energy to maintain the blood circulation in the vessels and thus exhausts the muscle. The blood pressure measurement includes two values (systole and diastole) depending on the contraction (systole) or the relaxation (diastole) of the muscle between the beats. The normal values at rest are between 100-140 for systolic (upper limit) and 60- 90 for diastolic (lower limit). When the usual values are 140/90 mmHg or higher, there is high blood pressure. Anemia Condition in which a patient doesn’t have enough healthy red blood cells to carry adequate oxygen to the body’s tissues. The symptoms are fatigue, pale skin, dizziness, headache, faster breathing, increased heart rate. Anemia is detected through blood examinations, which show decreased hemoglobin levels. Atherosclerosis Atherosclerosis – a chronic, progressive disease, in which the inner layers of the great and medium arteries there is plaque-build up. Fat-based plaque accumulating on the inside of the arteries causes the vessels to narrow and stiff. Heart failure Heart failure – a progressive condition when the heart is unable to pump sufficiently to maintain the required blood flow for meeting the body’s needs. This leads to oxygen deficiency within the tissues and metabolic disorders. Heart arrhythmia Heart arrhythmia is a group of conditions involving heart rhythm disorder. The normal heart rhythm is regular and constant with the rhythm of the cardiac contractions. Ischemic heart disease Ischemic heart disease – a condition which includes stenosis or occlusion of one or more coronary arteries with subsequent myocardial ischemia, with or without chest pain. This is one of the most common heart diseases. It causes damage to the heart due to an insufficient oxygen supply to the heart muscle. Atrial fibrillation Condition with chaotic irregular contraction of the atriums, uncoordinated contraction of the heart cells and loss of quality contraction of the atria with fibrillation. Atrial flutter Atrial flutter – fast, irregular contractions of the heart atriums (between 300 and 360 per min). Mitral stenosis A narrowing of the mitral valve opening that blocks (obstructs) blood flow from the left atrium to the left ventricle. Aortic stenosis Abnormal narrowing (stenosis) of the aortic valve, reducing the blood flow from the left ventricle to the aorta. Aortic regurgitation Incompetence of the aortic valve, causing a back flow of blood from the aorta to the left ventricle. It is more common in men. Depending on its development it can be acute or chronic. Infective endocarditis An infection of the endocardial surface of the heart. In 90 % of the cases it is caused by bacterial infection with streptococci or staphylococci. The bacteria enters the blood through different inflammatory sites in the body and reaches the endocardium. Myocarditis Any inflammation of the heart muscle. Pericarditis Any inflammation of the pericardium (the tissue around the heart). Dilated cardiomyopathy (DCM) Dilated cardiomyopathy (DCM) is a condition where the heart is enlarged, causing a disturbance of the heart contraction and pump failure. Pulmonary embolism A condition which includes pulmonary artery blockage. Symptoms include shortness of breath and chest pain. Stable angina pectoris Stable angina pectoris – a reoccurring and short-term chest pain, caused by insufficient transient myocardial oxygen delivery. It is provoked by exercise or emotional stress and is relieved by rest and/or nitroglycerin. Obesity Obesity – the state of being excessively overweight, causing a variety of health risks. Atrioventricular block (AV-block) A conduction disturbance of the electrical impulses between the atria and ventricles. AV block has three degrees and the 3rd is life-threatening and requires a pacemaker implantation. Dyslipidemia Dyslipidemia – disorder of the lipoprotein metabolism where there is an imbalance between the “good” high-density lipoprotein (HDL) and “bad” low-density lipoprotein (LDL) cholesterol, increasing the risk of cardiovascular diseases.
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 3.10 3.11 3.12 3.13 3.14 3.15 3.16 3.17 3.18 3.19 3.20 3.21 3.22 3.23 3.24 3.25 3.26 3.27 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 6.8 6.9 7.1 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 9.7 9.8 10.1 10.2 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1
Bolest aortnog zalistka i kirurški pristup u liječenju Aortna stenoza Stenoza aortnog zalistka najčešća je stečena bolest aortnog zalistka. Kroz aortni zalistak krv se ispumpava is lijeve klijetke u aortu. Aortni zalistak omogućava jednosmjerni protok krvi iz lijeve klijetke u aortu u fazi kontrakcije srca te istovremeno onemogućava povrat krvi iz aorte u lijevu klijetku u fazi dijastole. Kod stenoze aortnog zalistka suženje na samom zalistku djelomično onemogućuje protok krvi iz lijeve klijetke u aortu u fazi kontrakcije srca (sistola). Posljedično, lijeva klijetka pokušava isti minutni volumen krvi izbaciti kroz suženje te se na taj način generira veći gradijent tlaka protoka krvi. Povećan gradijent tlaka tlačno opterećuje srčani mišić što dovodi do njegove hipertrofije. U početnoj fazi aortne stenoze, hipertrofirani mišić lijeve klijetke kompenzira suženje aortnog zalistka, no progresijom suženja samog zalistka onemogućuju se kompenzacijski mehanizmi te počinje razvoj subjektivnih tegoba. Po etiologiji aortnu stenozu dijelimo na kongenitalnu ili stečenu. Stečena aortne stenoza može biti reumatske etiologije, ali je najčešće posljedica degenerativnih promjena (tzv. Degenerativna, kalcificirajuća aortna stenoza). Normalan embrionalni razvoj aortnog zalistka podrazumijeva postojanje tri listića aortnog zalistka. Prirođene promjene aortnog zalistka podrazumijevaju aortni zalistak koji se najčešće sastoji od dva listića (tzv. bikuspidni aortni zalistak). On predstavlja najčešću prirođenu srčanu malformaciju odraslih koja se javlja u 1-2% opće populacije. Izmjenjena geometrija bikuspidnog zalistka stvara podložnost turbulentnom protoku krvi kroz ušće zalistka i na taj način razvija se predispozicija progresivnijem tijeku degenerativnih promjena. Aortna stenoza može biti uvjetovana suženjima neposredno iznad ili ispod samog aortnog zalistka i u tom slučaju govorimo o Subvalvularnoj ili Supravalvularnoj aortnoj stenozi. Aortna stenoza ima dug asimptomatski ili oligosimptomatski tijek. Bolesnici uobičajeno nemaju nikakvih simptoma u početnoj fazi. Međutim kada se pojave simptomi bolest aortnog zalistka obično je u uznapredovaloj fazi. Simptomi tipični za aortnu stenozu su: 1. Zaduha (dispneja), 2. Anginozna bol u prsima (nastaje zbog nesrazmjera protoka krvi kroz koronarne arterije i hipertrofične mase lijeve klijetke koja je hipertrofirala, kao što smo naveli, zbog tlačnog opterećenja), 3. Omaglice i sinkope (obično se javljaju u naporu jer suženje na aortnom zalistku onemogućava povećanje minutnog volumena distribucije krvi pri fizičkom opterećenju), 4. Umor i smanjena tolerancija napora. Liječenje aortne stenoze u ranoj fazi je medikamentozno. Obzirom da je najčešće degenerativne etiologije, lijekovi koji se koriste u prevenciji i liječenju ateroskleroze, kao statini i ACE-inhibitori, koriste se u cilju usporavanje degenerativnog procesa. Uznapredovala aortna stenoza liječi se kirurškim postupkom zamjene aortnog zalistka. U novije vrijeme moguća je i perkutano postavljanje aortnog zalistka putem katetera koji se postavlja u femoralnu arteriju. Slika 1: Shematski prikaz normalnog aortnog zalistka (gore desno) i stenotičnog aortnog zalistka (dolje desno). Izvor Aortna regurgitacija: Aortna regurgitacija označava stanje u kojem dolazi do vraćanja krvi iz aorte u lijevu klijetku u fazi relaksacije srčanog mišića (dijastola). Aortni zalistak je u toj fazi ciklusa normalno zatvoren i onemogućava povratak krvi u lijevu klijtku.. Međutim u aortnoj regurgitaciji listići aortnog zalistka nisku kompetentni, te nedostatno koaptiraju (spajaju se). Nedostatna koaptacija listića zalistka može biti uvjetovana njihovim lepršanjem (prolapsom), prisutnosti rupice na samom listiću, ali moguće je da potporni prsten (anulus aortnog zalistka) bude dilatiran te na taj način normalni listići, normalne funkcije nemogu koaptirati. Uzroci aortne regurgitacije najčešće su kalcificirajuće degenerativne promjene (istovremeno s aortnom stenozom), aneurizma-proširenje uzlazne aorte i njenog korijena s posljedičnom dilatacijom potpornog aparata aortnog zalistka, te infekcijski endokarditis. Vračanje krvi iz aorte u lijevu klijetku povećava količinu krvi u lijevoj klijetci koja se posljedično proširuje. Proširenjem lijeve klijetke može se poremetiti geometrija mitralnog zalistka te je moguć sekundarni razvoj insuficijencije mitralnog zalistka. Klinička slika je najčešće oligosimptomatična i nespecifična s zaduhom u naporu, ortopneja (povišen položaj glave pri spavanju). Liječenje aortne regurgitacije je kirurška zamjena nativnog zalistka protezom. Zamjena aortnog zalistka protezom: Postoje dva osnovna tipa proteza koje se primjenjuju pri zamjeni aortnog zalistka: mehaničke proteze i tkivne (biološke) proteze. Koriste se još i ksenografti (aortni zalistak uzet s jedinke jedne vrste presađuje se u jedinku druge vrste), homografti (aortni zalistak s jedinke jedne vrste presađuje se u jedinku iste vrste) te autologni graftovi (tkivo ili zalistak jedne pozicije, najčešće pulmonalni) postavlja se na mjesto aortnog zalistka na istoj jedinci). Kod odabira proteze treba uzeti u obzir dob bolesnika, spol, socijalne prilike u kojima bolesnik živi, stupanj edukacije bolesnika, ali i religijske stavove. Mehaničke proteze su dugotrajnije ali zahtijevaju dugotrajnu antikoagulacijsku terapiju. Obzirom na dugotrajnost preporučavaju se bolesnicima mlađim od 65 godina kod kojih se očekuje dugotrajnije preživljenje. Iznimka su žene u reproduktivnoj dobi koje planiraju trudnoću. Izbjegavanje antikoagulacijske terapije varfarinom koja je teratogena sugerira u toj populaciji ugradnju biološkog zalistka. Biološke proteze su prirodnije i imaju manji pridružen rizik tromboziranja. Ne zahtijevaju dugotrajnu antikoagulacijsku terapiju. Trajnost im je manja zbog sklonosti strukturne degeneracije tkivnog dijela zalistka. Slika 2. Primjer mehaničke proteze aortnog zalistka (Izvor) Slika 3. Primjer biološke proteze aortnog zalistka (Izvor) Kardiokirurgija | 05.12.2011. Izvor: Kardiokirurgija.com Povijest kardiokirurgije Razvoj kardijalne kirurgije kao i kirurške discipline u cjelini neodvojivo je povezan s razvojem tehnologije i kvantumom općeg stupnja razvoja društva.Više ANTIAGREGACIJSKA TERAPIJA Pregled: Sve veća upotreba antiagregacijskih lijekova kod bolesnika koji se podvrgavaju operaciji koronarnog premoštenja predstavlja problem u utvrđivanju idealnog omjera povoljnih…Više