http___www.implantologija.com_parodontologija.html_1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 7.1 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 12.2 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 16.1 16.2
Periodontal disease is a disease affecting the tissues that support the teeth, including gum tissue and bone. The most common periodontal diseases are gingivitis and periodontitis. Gingivitis is inflammation of the gums. Periodontitis is a more serious disease that affects the underlying bone structure of the teeth. Periodontal disease is the leading cause of tooth loss in adults over 40. However, early diagnosis and treatment can usually prevent tooth loss. The most common cause of periodontal disease is long-term neglect of oral health. Other causes of periodontal disease may include: Also, mental or physical stress can make the disease more severe and harder to fight. The first stage of periodontal disease is gingivitis, which is most often caused by bacteria found in plaque. Plaque is a sticky material made of mucus and saliva, food particles, and bacteria that live in the mouth. Chemicals produced by the bacteria in plaque inflame the gum tissue, causing it to swell and become tender. Over time, if untreated, the inflammation becomes worse as bacteria begin to attack the underlying, supporting tissues of the teeth, which include bone and the ligaments that attach the bone, teeth, and gums. In periodontitis, the supporting tissues are slowly destroyed and the teeth can become loose and eventually may need to be pulled. Symptoms of periodontal disease include: Your dentist will examine your gums and teeth. You may have X-rays taken of your mouth. Your dentist may use a probe that can make measurements to see if there is any bone loss around the teeth. The most common treatment of periodontal disease is a thorough dental cleaning, which includes: Once this is done, your gums can begin to heal. In some cases, you may also need antibiotics or further surgical treatment to reshape the gum tissue for easier self-cleaning. For severe periodontal disease, your dentist may refer you to a specialist. Other treatments may include: Managing periodontal disease includes a commitment to excellent, daily oral hygiene to remove plaque from your teeth. In addition, it is important to receive regular and more frequent professional dental care. If periodontal disease is not treated, it may cause permanent damage to the supporting structures of your teeth. However, proper oral hygiene and good professional care can stop the disease and prevent more damage. To soothe the tissue and reduce swelling, rinse your mouth with warm salt water. Take a nonprescription pain medicine to reduce the tenderness until the tissue begins to heal. The most important thing to do is to practice good oral hygiene, which includes the following: To prevent periodontal disease, practice good dental hygiene. This includes thorough home care and getting dental care and professional cleanings as often as your dentist recommends.
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 5.2 5.3 5.4 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 7.7 7.8 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 13.2 14.1 15.1 15.2 15.3 16.1 17.1 17.2 17.3 17.4 17.5 18.1 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 19.6 19.7 19.8 20.1 21.1 22.1 22.2 22.3 23.1 24.1 24.2 24.3 25.1 26.1 26.2 26.3 26.4 26.5 26.6 27.1 27.2 27.3 28.1 29.1 30.1 30.2 31.1 32.1 32.2 32.3 32.4 32.5 32.6 32.7 32.8 32.9 33.1 33.2 33.3 33.4 33.5 33.6 34.1 35.1 35.2 35.3 35.4 36.1 37.1 37.2 37.3 38.1 39.1 39.2 39.3 40.1 40.2 40.3 40.4 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1
Parodontologija Više od 350 bakterijskih vrsta naseljavaju usnu šupljinu, a za 20 vrsta se sa sigurnošću zna da uzrokuju parodontnu bolest. Iz područja usne šupljine, mikroorganizmi ili njihovi proizvodi mogu direktno ući u udaljena područja organizma - ili šireći se uz fascije, kroz koštane šupljine ili kroz krvne žile, živce ili limfni sustav. > česta pitanja > galerija Parodontitis Parodontitis je infekcija uzrokovana bakterijama koje se nalaze u zubnom plaku. Kada se plak organizira na površini zuba u blizini gingive, nastaje upalni i imunološki odgovor organizma, a konačan je rezultat uništenje kompleksnog potpornog tkiva u području upale sa stvaranjem parodontnih džepova i gubitkom alveolarne kosti. Parodontitis je vrlo česta bolest koja se javlja u otprilike 35% osoba starijih od 30 godina, a može se javiti i u djece, te je vodeći uzrok gubitka zuba u osoba starijih od 40 godina. Nedavna istraživanja ukazuju na povezanost parodontitisa i sistemskih bolesti. Definicija i etiopatogeneza Parodontne bolesti su skupine stanja koja zahvaćaju gingivu i uništavaju potporna tkiva zuba - alveolarnu kost, cement i parodontni ligament, a u grubo se dijele na gingivitis (inflamacija gingive) i parodontitis. Parodontitis je infekcija uzrokovana bakterijama koje se nalaze u zubnom plaku. Zubni plak je kompleksni biofilm koji se sastoji od bakterija i njihovih metaboličkih nusprodukata, toksina, virusa, ostataka hrane i mrtvih stanica. Bakterije adheriraju na zub, stvarajući time kompleksan biofilm (plak) iznad i ispod površine gingive. Kada se plak organizira na površini zuba u blizini gingive, nastaje upalni i imunološki odgovor organizma. Konačan je rezultat uništenje kompleksnog potpornog tkiva u području upale sa stvaranjem parodontnih džepova i gubitkom alveolarne kosti. Spontano krvarenje ili krvarenje pri sondiranju džepa ukazuje na prisutnost upale. Pomičnost zuba nastaje u uznapredovalim fazama parodontitisa uslijed gubitka alveolarne kosti. Više od 350 bakterijskih vrsta naseljavaju usnu šupljinu, a za 20 vrsta se sa sigurnošću zna da uzrokuju parodontnu bolest. Iz područja usne šupljine, mikroorganizmi ili njihovi proizvodi mogu direktno ući u udaljena područja organizma - ili šireći se uz fascije, kroz koštane šupljine ili kroz krvne žile, živce ili limfni sustav. Stoga, bakterije koje se mogu naći u ustima podložnog domaćina s parodontnom bolesti mogu biti povezane s nastankom sistemske bolesti. Kamenac predstavlja sekundarni etiološki faktor koji pridonosi razvoju parodontne bolesti. Zubni kamenac je kalcificirani plak; sam po sebi ne dovodi do upale, ali zbog svoje poroznosti i hrapavosti služi kao bakterijska niša velike površine. Epidemiologija Parodontitis je vrlo česta bolest, koja se javlja u otprilike 35% osoba starijih od 30 godina, a može se javiti i u djece. 63% odraslih pacijenta ima blagi oblik bolesti, dok ostalih 37% imaju umjereni ili uznapredovali parodontitis. Parodontitis je vodeći uzrok gubitka zuba u osoba starijih od 40 godina. Faktori rizika za parodontitis Nisu svi ljudi jednako podložni nastanku parodontitisa, a određeni faktori rizika će pospješiti nastanak i napredovanje parodontne bolesti. S druge strane se u zadnje vrijeme smatra da parodontna bolest može biti faktor rizika ili uzrok nekih sistemskih bolesti. Bakterije Određene bakterije, poput Porphyromonas gingivalisa, Prevotella intermediae, Actinobacillus actinomycetemocomitansa, Eikenella corrodons, i Bacteroides forsythusa su izrazito povezane s parodontnom bolesti. Prisutnost patogenih bakterija ne mora nužno ukazivati na to da će pacijent razviti parodontnu bolest. Okoliš u području parodontnog džepa, te stanje zdravlja i imunološkog sustava pacijenta također igraju važnu ulogu u nastanku parodontitisa. Pušenje Pušenje nije povezano samo s nastankom parodontne bolesti, već i snažno negativno utječe na tijek terapije parodontitisa. Neke studije ukazuju da bivši pušači imaju veću šansu za razvoj parodontitisa od osoba koje nikad nisu pušile, dok prestanak pušenja može vratiti normalan odgovor parodontnog cijeljenja i usporiti ili zaustaviti gubitak alveolarne kosti. Većina je studija pokazala da pušači imaju veću količinu plaka i zubnog kamenca, veće dubljine parodontnih džepova i izraženiji gubitak kosti. Pušenje ima negativan utjecaj na razne funkcije polimorfonuklearnih (PMN) leukocita, koji imaju ključnu ulogu u imunološkom odgovoru kod parodontitisa. Pacijente treba savjetovati i poticati na prestanak pušenja, jer osim što uzrokuje oralni karcinom, pušenje predstavlja dokazani rizik za nastanak parodontitisa i negativno utječe na parodontno cijeljenje (npr. cijeljenje parodonta poslije inicijalne terapije ili parodontoloških kirurških zahvata). Šećerna bolest Dijabetes je faktor rizika za parodontne bolesti. Poznata je činjenica da pacijenti s dijabetesom, pogotovo ako je bolest slabo kontrolirana, su skloniji nastanku destrukcije parodonta. Kod dobro kontroliranih dijabetičara, parodont dobro odgovara na liječenje i parodontitis se može uspječno liječiti. Mikrovaskularne promjene, kao jedna od patofizioloških promjena koje nastaju kod dijabetičara, događaju se u gingivi slično kao i u drugim organima. Smanjena funkcija neutrofila može biti odgovorna za izrazitu destrukciju parodonta u dijabetičara. Kolagen je protein koji se nalazi u svim vezivnim tkivima u tijelu, uključujući i parodont (gingival, alveolarna kost, parodontni ligament, cement). Kako bi se očuvalo parodontno zdravlje, "stari" kolagen se mora nadomjestiti "novim" kolagenom u normalnom ciklusu obnove kolagena. Kod dijabetičara, metabolizam kolagena je neuravnotežen, što omogućuje bržu destrukciju parodonta. Indikatori rizika Osteoporoza Postoji povezanost između osteoporoze i gubitka alveolarne kosti oko zuba. Žene s osteoporozom imaju smanjenju količinu minerala u kostima (koštane mase). Kako je gubitak alveolarne kosti oko zuba rezultat parodontne bolesti, sumnja se da osteoporoza ima veze s parodontnom bolesti. HIV/AIDS HIV se smatra indikatorom rizika za parodontitis. Svaka bolest s kompromitiranim imunim sustavom domaćina predisponira pacijenta na parodontnu bolest. Kod bolesnika s AIDS-om javljaju se oralne lezije, ali i izraženi gingivitis (linearni gingivni eritem i nekrotizirajući ulcerativni gingivitis - NUG) i parodontitis (nekrotizirajući ulcerativni parodontits - NUP), koji mogu biti i prve manifestacije bolesti. Lijekovi Nuspojave određenih lijekova mogu utjecati na područje usne šupljine. Jedna od nuspojava je povećanje gingive ? hiperplazija gingive. Odnos između doze i izraženosti ne mora biti uzročan, međutim razina količine plaka je povezana s veličinom hiperplazije. Gingivna hiperplazija se javlja kod fenitoina (u oko 50% pacijenata), ciklosporina (u oko 25% pacijenata), i blokatora kalcijevih kanala (do 30%). Iako je nifedipin najčešće povezan s gingivnom hiperplazijom, povećanje gingive se može dogoditi s bilo kojim lijekom iz ove grupe. Pažljiva oralna higijena je nužna za sprječavanje i terapiju povećanja gingive ali zbog povećanja gingive, optimalno održavanje higijene je onemogućeno. Po kirurškom uklanjanju povećanja gingive, hiperplazija će se ponovno pojaviti ukoliko pacijent nije promijenio lijek koji uzrokuje hiperplaziju. Liječnik bi trebao biti informiran o oralnom statusu pacijenta i razmotriti propisivanje alternativnog lijeka. Povezanost sa sistemskim bolestima Tek se u posljednje vrijeme parodontna bolest sagledava iz perspektive mogućeg faktora rizika određenih sistemskih bolesti. Zbog kronične prirode parodontitisa i povezanosti domaćinova imunog sustava, čini se razumno povezati tu infekciju s općim zdravljem pacijenta. Tek se u posljednje vrijeme parodontna bolest sagledava iz perspektive mogućeg faktora rizika određenih sistemskih bolesti. Kardiovaskularne bolesti Kasnih 1980-ih, predstavljen je novi koncept: loše oralno zdravlje može biti predskazatelj za neke vrste kardiovaskularnih bolesti (KVB) i rezultirajuću ranu smrt. KVB je širok pojam koji zahvaća aterosklerozu, koronarnu bolest srca, anginu pektoris, hipertenziju, srčano zatajenje i moždani udar. Informacije koje su povezivale bolest parodont i KVB ubrzano su se javljale tijekom 1990-ih. U zadnje se vrijeme naglasak istraživanja pomaknuo s potvrđivanja povezanosti na istraživanje mehanizama. Trenutno se karijes i gingivitis ne dovode u vezu s KVB-ima, ali pacijenti s parodontitisom imaju više šanse za nastanak KVB-i. Povezanost između parodontnog zdravlja i sistemnih bolesti je potvrđena studijama koje povezuju Escherichiju coli i Helicobacter pylori (među ostalim) s aterosklerozom i kardiovaskularnim događajima. Vjerojatno na isti način, parodontits utječe na sistemsku homeostazu. Moguće je da kronično oštećenje epitela zbog parodontitisa, koje dovodi do ulceracije gingive u parodontnom džepu, bakterijama omogućuje pristup krvotoku. Bakterije i njihovi toksini, lokalizirani odgovor tkiva na citokine i druge medijatore upale može poremetiti homeostazu ulaskom toksina u cirkulaciju. Kardiovaskularne bolesti (KVB) su najčešće bolesti koje imaju pacijenti s parodontitisom. Pacijenti s parodontitisom imaju dokazani i do 2 puta veći rizik nastanka koronarne bolesti srca i do 3 puta veću mogućnost nastanka moždanog udara nego oni bez parodontitisa. Također, postoji veća incidencija KVB-i u muškaraca dobi ispod 50 godina koji imaju parodontitis od onih starijih bez parodontitisa. Postoji do 2 puta veća mogućnost nastanka fatalnog srčanog napada u osoba s parodontitisom naspram osoba bez parodontitisa. Nekoliko je teorija predloženo za objašnjavanje ovih podataka, uključujući utjecaj bakterija na stanice uključene u razvoj ateroskleroze. Oralne bakterije, poput Porphyromonas gingivalisa, induciraju agregaciju trombocita vezanjem specifičnih površinskih proteina. Utjecaj na respiratorne bolesti Tijek bakterijske upale pluća uključuje aspiraciju bakterija iz orofarinksa u donji dišni sustav. Određene Gram-negativne bakterije nađene kod pacijenata s upalom pluća su također izolirane iz parodontnih džepova. Pneumonija će češće nastati kod hospitaliziranih pacijenata, alkoholičara, pušača, starijih ili kod pacijenata sa suprimiranim imunim sustavom. Takvi pacijenti, kojima je otežano obavljanje normalne higijene usne šupljine, često uzgajaju respiratorne patogene u svom zubnom plaku. Parodontitis i šećerna bolest U posljednje vrijeme studije upućuju na to da parodontitis može otežati dijabetičarima kontrolu razine ŠUK-i. To povećava mogućnost nastanka dijabetičkih komplikacija. Kontrola parodontitisa može pomoći dijabetičarima u kontroli njihova dijabetesa. Zaključak Nedavna istraživanja ukazuju na povezanost parodontitisa i sistemskih bolesti. Ta povezanost predstavlja zapravo "circulus vitiosus" jer su pušenje, dijabetes i patogene bakterije dokazani faktori rizika za parodontitis, kao što parodontitis može povećati rizik za nastanak kardiovaskularnih i cerebrovaskularnih bolesti, dijabetesa, respiratornih bolesti i prijevremenog porođaja djece niske porođajne težine. Osobe mogu biti i genetski predisponirane za parodontitis. Bolesti srca, dijabetes, respiratorne bolesti i prijevremeni porođaj djece niske porođajne težine su briga za sve zdravstvene djelatnike. Jasno je da je potrebna bliža suradnja između liječnika medicine i stomatologa/parodontologa zbog poboljšanja zdravstvene skrbi. Ovaj novi koncept parodontne medicine utječe na dijagnostičku obradu, dijagnozu i terapiju oralnih problema. Parodontne bolesti bi trebale imati veću važnost u sagledavanju opće zdravstvene skrbi. Česta pitanja vezana za parodontalnu bolest Uzrokuje li parodontitis moždani udar, koronarnu bolest ili prijevermeni porođaj... više >> implantologija Što su implantati, kako se ugrađuju, tko ih može ugraditi... više >> estetska stomatologija Siguran osmijeh može biti vaša prednost! više >>