http___www.informatika.buzdo.com_s798-linux-ubuntu-kubuntu.htm_1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 7.3 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 13.2 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8 18.9 18.10 19.1 19.2 20.1 21.1 21.2 21.3 21.4 22.1 22.2 22.3 23.1 23.2 23.3 23.4 23.5 23.6 24.1 25.1 25.2 25.3 25.4 25.5 25.6 25.7 26.1 26.2 26.3
Ubuntu is an African word that roughly referred to the 'humanity towards others' and comes from the Zulu and Xhosa African languages. If the name is connected with the fact that this is a Linux distribution based on the Debian distribution, that is free to the satisfaction of all who wish to use it, from whom is inherited all of its qualities, it's no wonder that Ubuntu and its variants more popular distributions, although 2004 year is presented. (Debian evolving since 1997 year). Debian distribution based on a fully voluntary work of members of the FSF Association (The Free Software Foundation), whose key objective is to develop the software for free to anyone, which is currently in the development of this type of software involved more than 1000 people. Ubuntu is a different project than Debian, but in both projects included people from both teams, and it is therefore very similar in important characteristics: Available in several distributions that differ by a graphical interface (GNOME and KDE), server (Ubuntu Server Edition) and user versions (Ubuntu Desktop Edition), an educational version (Edubuntu), the basic minimum in every free version (Gobuntu) version mobile Internet devices (MID Ubuntu), version for less computing platforms (Xubuntu) and the version optimized for multimedia content (Ubuntu Studio). So, quite different 'sub-distribution'. A detailed description is quite thereon at their sites. For novice users is one of these distributions is quite acceptable. To view these distributions chosen computing platform is Virtual PC. When you install the Virtual PC should choose to download the correct distribution specifics regarding this computer (carefully browse from a variety of FTP server - The complete list of download locations - HEAnet Ireland, for example): The above distributions do not use the graphical interface during installation and have proven to be the most suitable for the Virtual PC platform. Requests during installation are almost identical at Debian operating system. When you download the appropriate .iso file and execute its retrieval from the created Virtual PC, to perform reboot (option 'Reset') and begin the installation process by reading the content .iso files as follows under subsequent images. Virtual PC does not know the best way to interpret the mouse, and when you start the installation process UBUNTU distributions should press key   and attach description 'i8042.noloop' as shown below, which starts with the Ubuntu installation process, which is nothing more than an extra instruction the BOOT LOADER, or supplement its parameters in the installation procedure. This applies to both distribution. Following the above sites can be set as desired in this example the interface is in English. The installation is done in a very similar to installing Debian, we should answer all the questions. In relation to the access server, used the simple installation process that created only one primary disk partition file system [sda1] and a single logical for SWAP [sda5]. Unlike Debian, the Ubuntu installation procedure, although it took place in a Virtual PC environment as in the case of Debian, has recognized the SATA drives can be seen from the letters that are marked partitions. At the end of the installation creates the core (kernel) on the basis of available generic drivers. A directory structure by installing the operating system is very similar to the description in Chapter 5.1.3. Selected according to the following picture resolution is small due to the intelligibility view in these contents are safe and in a real situation will not set as shown. When the installation process is completed PC (Virtual PC) is displayed on the monitor screen 'smeared' picture because it does not explain the known 24-bit color depth necessary, but only 16-bit color depth necessary. This small part must be 'corrected' according to the following: Selection of the initial resolution is given as the installation procedure and the value shown in the following picture was taken to a GUI interface acceptable content displayed on this page. GNOME (GNU Object Model Environment) interface has a visual feature of all menus start from the menu at the top of the line, but no matter what follows the 'Windows' philosophy and are not hard to find a user who can interface with the first pit meets. The same goes for the mouse buttons. This interface is closer to the philosophy of using the desktop than a philosophy of working with 'Windows'. Kubuntu has implemented KDE (K Desktop Environment) graphical interface, and therefore this distribution assigned prefix ' K '. According to the characteristics reminiscent of 'Windows' - has an initial (start) button. But this and the previous X Window interface follows the philosophy that the principles of operation has nothing to do with the Windows OS. The functional principle of the X Window interface for all Linux distributions and all sorts of graphical user interface is the same and is described in the chapter on the Debian operating system. The installation process is virtually indistinguishable from the previously described and should make the same changes in the configuration files as in the previous case. Introductory presentation on the screen to start the installation of this distribution is almost identical to Ubuntu introductory presentation on the screen according to Figure 5.2.1. Described briefly two examples of distribution. Some features they have in common some not. The user should choose the one that he offered at facilities meeting needs. So you should carefully review the features of each of these distributions and therefore choose. And if the selection criteria be kind of graphical user interface does not have many dilemmas and ' APT ' mechanism to upgrade the user can install almost everything from making distributions have. What is not without significance for this distribution is that all pages translated into Croatian. Community is a small, if there is a will can do wonders. At least it is recognizable in its native language. In addition part of the global world project that could make a greater impact that this is not a very powerful communications system for the exchange of information, called the INTERNET. Newer versions of the operating system installation process did not differ with respect to the previously described almost anything. To install the OS on Virtual PC must download one of these files based on the installation program from the command line interface, such as: At 10:04 variant versions, support for hardware acceleration of a virtual machine, it is necessary to exclude items /File/-/Options/-|Hardware Virtualization| and /File/-/Options/-|Full-Screen Mode| in 'Virtual PC' console (Figure 1b) if the installation is done on the computer microprocessor where this peculiarity does not support. In version 11.10 were used following installation files. At 12.04 LTS versions use the following installation files. At 12.10 variant versions use the following installation files to CD / DVD, available in 32-bit and 64-bit versions, but for different types of microprocessors. For variant versions 12:04 it is essential to have the support of a much longer compared to the usual scheme of issuing newer versions of the OS - LTS (Long-Term Support). Customer support is five years, which is ideal for holding in organizations with large numerical implementation of this operating system. It is also possible to upgrade from an earlier version of 11.10 by the embedded software for the purpose, which is a big improvement in terms of more efficient maintenance. These are the first desktop LTS versions, supporting customers in five years, because so far only the server edition had five years of support. Versions 12.10 are not LTS and to download .iso file using the 'torrent' mechanism. After these versions follow the varied versions of Ubuntu 13.04 and 13.10 for the desktop, phone, tablet, server and some other specific platforms. Only the server platform is LTS type. Ubuntu 32 bit and 64 bit versions of 14.04 for all types of platforms are LTS. Version 15.04 is not LTS. Kubuntu is available only as desktop version of which 32-bit and 64-bit versions 14.04 are LTS type, but 15.04 isn't. Now is also available network installation from version 12.04 LTS, similar to that of Debian OS. This is useful, for example, if you have an old machine with a non-bootable CD-ROM or a computer that can’t run the graphical interface-based installer, either because they don’t meet the minimum requirements for the live CD / DVD or because they require extra configuration before the graphical desktop can be used, or if you want to install Ubuntu on a large number of computers at once. When installing additional parameters are not required core (kernel), and after installing for the hardware should not be excluded accelerate of virtual machine in the item /Action/-/Settings/-|Hardware Virtualization|-|Enable hardware-assisted virtualization| as in previous versions, and of course adjusted for subsequent display (configuration file), and color depth appropriate for the VPC, like 'Debian 5' operating system. By creating appropriate .vmc (with 256 MB of RAM) and .vhd files, start the virtual machine and reach the installation CD or corresponding .ISO file is repeatedly run the computer on 'hot' (reset) and follows the reading content CD and the installation of the operating system .vhd file. Size of .vhd files, without installing additional software packages to more than 3 GB for the Ubuntu operating system and 5 GB for KUbuntu operating system. Files .vmc describes a virtual computer in the form of XML records and large is about 12 kB. The installation procedure is not necessary to configure the graphics card, as mentioned above, but can subsequently be adjusted through a graphical interface shown in the examples, which contains a set of images 5.2.4. Of course, the resolution of the display work in a virtual machine with 640×400 pixels unsuitable for effective use VPC computer, and the virtual window size 800×600 was selected for the 5.2.4 set of images because of clarity regarding appropriate. The following figure shows their simultaneous activity in the control console Virtual PC program support. What is important to highlight the faster loading GNOME GUI compared to KDE graphical interface. As the virtual machine is not necessarily used as described 'Virtual PC'. Provides good results 'VirtualBox' product company 'Oracle VM VirtualBox' (after taking over the company 'Sun Microsystems', which was originally developed this product). A better solution is to use this operating system as a 'visiting', especially in newer versions of the operating system are described. There is no additional setup required and are issued regularly upgraded versions. The mechanism is very similar to the work described, using a configuration file 'visiting' the operating system type .xml and its associated virtual disk type .vdi. 'VirtualBox' issued in versions for installation on Windows, Linux, Macintosh and OpenSolaris operating system as the host, that is more versatile. SUMMARY: Listed Ubuntu distribution is definitely more updated with new content over its original Debian, the greater the guarantee that the most recent home computers with newer types of hardware 'happy' work. Debian is destined for multiple server platforms, where no radical changes so quickly. Their diversity certainly does not hurt them, indeed all the good features developed for Ubuntu is very happy to be applied in the Debian distribution. What one and the other distribution is characterized by the philosophy that the nearest 'free program support'. Despite the fact that the users are demanding greater knowledge compared to Windows operating systems with regard to configuration and installation of drivers, and the manufacturers of new products a little 'tighten' regarding the issuance of drivers for the Linux platform, it is unlikely that Linux would be forgotten. But more interesting is his version of the mobile platform with a custom core for that purpose. Statistically speaking, both versions of this operating system for home computers are not significant, and this site does not pay constant attention. The biggest obstacle to wider use of Linux OS is essentially a need for more educated users, especially with regard to IT staff to maintain a large system, and weak monitoring system of computer users in companies and institutions with a large number of computers, such as in Windows OS there is no effective system policy which provides a quality monitoring events in a network through a dedicated server for this purpose. In addition for the Windows OS is made huge amount effective program support a variety of purposes, but this factor is less significant because the compatibility 'backward' getting worse with the publication of the newer versions of the Windows OS. It is possible there is a turnaround in the balance of power if the creation of software for Linux OS incorporate a strong IT companies, such as Google did with Android operating system based on Linux kernel, intended primarily for mobile devices, and has developed an efficient system for the production of program support and its distribution.
1.1 1.2 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 7.1 7.2 7.3 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 11.6 12.1 12.2 12.3 12.4 13.1 13.2 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8 18.9 18.10 19.1 19.2 20.1 21.1 21.2 21.3 21.4 22.1 22.2 22.3 23.1 23.2 23.3 23.4 23.5 23.6 24.1 25.1 25.2 25.3 25.4 25.5 25.6 25.7 26.1 26.2 26.3
Ubuntu je afrička riječ koja bi otprilike upućivala na 'humanost prema drugima' i potiče iz Zulu i Xhosa afričkog jezika. Ako se naziv poveže sa činjenicom da je to Linux distribucija utemeljena na Debian distribuciji, dakle besplatna na zadovoljstvo svih koji je žele koristiti, od koje je naslijedila sve njezine kvalitete, nije ni čudo da je Ubuntu i njene inačice sve popularnija distribucija iako je predstavljena 2004. godine (Debian se razvija od 1997. godine). Debian distribucija zasnovana je na potpuno volonterskom radu pripadnika FSF udruge (The Free Software Foundation), kojima je osnovni cilj razvoj besplatne programske potpore za bilo koga, u kojem trenutno u razvoju ove vrste programske potpore sudjeluje više od 1000 osoba. Ubuntu je drugačiji projekt od Debiana, ali u oba projekta uključene su osobe iz oba tima, te mu je stoga vrlo sličan u bitnim osobitostima: Raspoloživo je više distribucija koje se razlikuju po grafičkom sučelju (GNOME i KDE), poslužiteljske (Ubuntu Server Edition) i korisničke verzije (Ubuntu Desktop Edition), edukativna verzija (Edubuntu), osnovna minimalna u svakom pogledu besplatna verzija (Gobuntu), verzija za mobilne Internet uređaje (Ubuntu MID), verzija za slabije računalne platforme (Xubuntu) i verzija optimizirana za multimedijalne sadržaje (Ubuntu Studio). Dakle, poprilično različitih 'poddistribucija'. O detaljima ima poprilično opisa glede navedenog na njihovom sjedištu. Za korisnike početnike jedna od ovih distribucija je vrlo prihvatljiva. Za prikaz ovih distribucija odabrana računalna platforma je Virtual PC. Prilikom instalacije na Virtual PC računalo treba izabrati za preuzimanje ispravnu distribuciju glede specifičnosti ovog računala (pažljivo pretražiti jedan od mnoštva raspoloživih ftp-poslužitelja - The complete list of download locations - Ireland HEAnet, na primjer): Navedene distribucije ne koriste grafičko sučelje tijekom instalacije i pokazale su se najprihvatljivije za Virtual PC platformu. Upiti tijekom instalacije gotovo su identični kao kod instalacije Debian operativnog sustava. Kada se preuzme odgovarajuća .iso datoteka i izvrši njezin dohvat iz kreiranog Virtual PC računala, treba izvršiti ponovo pokretanje računala (izbor 'Reset') i započinje instalacijski postupak očitavanjem sadržaja .iso datoteke kako slijedi prema narednim slikama. Virtual PC ne zna na najbolji način protumačiti miša, te je prilikom početka procesa instalacije UBUNTU distribucije potrebno pritisnuti tipku   i pridodati opis 'i8042.noloop' kako prikazuje naredna slika s kojom počinje instalacijski proces Ubuntu, koji nije ništa drugo nego dodatni naputak za BOOT LOADER, odnosno dopuna njegovih parametara u instalacijskom postupku. Navedeno vrijedi za obje distribucije. Nakon navedenog mogu se podesiti lokaliteti prema želji a u ovom primjeru odabrano je sučelje na engleskom jeziku. Nakon toga instalacija se odvija tijekom vrlo sličnim kao prilikom instalacije Debian-a, treba odgovoriti na sva postavljena pitanja. U odnosu na poslužiteljski pristup, uporabljena je jednostavna instalacija koja je stvorila samo jednu primarnu diskovni particiju za datotečni sustav [sda1] i jednu logičku za SWAP [sda5]. Za razliku od Debian-a, Ubuntu instalacija procedura, iako se je odvijala u Virtual PC okruženju kao u primjeru za Debian, prepoznala je SATA diskove što se vidi iz slova kako su označene particije. Pri kraju instalacije izrađuje se jezgra (kernel) temeljem raspoloživih općih - generičkih upravljačkih programa. Imenična struktura po instalaciji operativnog sustava vrlo je slična opisu u poglavlju 5.1.3. Odabrana rezolucija prema narednoj slici je malena zbog razumljivosti prikaza u ovim sadržajima i sigurno se u stvarnoj situaciji neće postaviti na prikazani način. Kada je postupak instalacije završen računalo (Virtual PC) prikaže na zaslonu monitora 'razmazanu' sliku jer ne zna rastumačiti 24 bit-nu dubinu boja, već samo 16 bit-nu dubinu boja. Ovaj mali dio mora se 'korigirati' na ruke prema slijedećem: Izbor početne rezolucije zadaje se u postupku instalacije i vrijednost prikazana na narednoj slici uzeta je da bi se sadržaj GUI sučelja prihvatljivo prikazao na ovoj stranici. GNOME (GNu Object Model Environment) sučelje ima vizualnu osobitost da svi izbornici započinju iz linijskog izbornika na vrhu, no bez obzira na to slijedi 'Windows' filozofiju te se nije teško snaći korisniku koji se s ovim sučeljem prvi pit susreće. Isto vrijedi i za tipke miša. Ovo sučelje je bliže filozofiji uporabe radne površine nego filozofiji rada s 'prozorima'. KUBUNTU ima implementirano KDE (K Desktop Environment) grafičko sučelje, te je stoga ovoj distribuciji dodijeljen prefiks ' K '. Po osobitostima podsjeća na 'Windows' - ima početni (start) botun. No i ovo i prethodno sučelje slijede X Window filozofiju, koja u načelima rada nema ništa zajedničko s Windows OS. Način funkcioniranja X Window sučelja za sve Linux distribucije i sve vrste grafičkog sučelja je isti i opisan je u poglavlju o Debian operativnom sustavu. Postupak instalacije gotovo se ne razlikuje od prethodno opisanog i treba izvršiti iste preinake u konfiguracijskim datotekama kao u prethodnom slučaju. Uvodni prikaza na zaslonu monitora za početak instalacije ove distribucije gotovo je istovjetan Ubuntu uvodnom prikazu na zaslonu monitora prema slici 5.2.1. Opisana su ukratko dva primjera distribucije. Neke sadržaji su im zajednički neki ne. Korisnik treba izabrati onu koja mu po ponuđenim sadržajima zadovoljava potrebe. Znači treba pažljivo pregledati što sadrži svaka od ponuđenih distribucija i prema tome izabrati. A ako će kriterij odabira biti vrsta grafičkog sučelja nema mnogo dilema, a ' APT ' mehanizmom nadogradnje korisnik može instalirati gotovo sve sa čime distribucije raspolažu. Ono što nije bez značaja za ove distribucije je da su svi sadržaji prevedeni na Hrvatski. Zajednica ma kao mala bila, ako za to postoji volja može napraviti čuda. Barem je prepoznatljiva po svom materinjem jeziku. Osim toga dio je globalnog svjetskog projekta koji ne bi mogao ostvariti veći učinak da nije ovog vrlo moćnog komunikacijskog sustava za razmjenu informacija zvanog INTERNET. Novije inačice ovog operativnog sustava u instalacijskom postupku ne razlikuju se u odnosu na prethodno opisano gotovo u ničemu. Za instalaciju OS na Virtual PC potrebno je preuzeti neku od datoteka zasnovanih na instalacijskom programu s tekstualnim sučeljem, kao na primjer: Kod inačica verzije 10.04, zbog podrške sklopovskom ubrzavanju virtualnog računala, potrebno je isključiti stavke /File/-/Options/-|Hardware Virtualization| i /File/-/Options/-|Full-Screen Mode| u 'Virtual PC' konzoli (slika 1b) ako se instalacija vrši na računalu kojemu mikroprocesor ovu osobitost ne podržava. Kod inačica verzije 11.10 korištene su slijedeće instalacijske datoteke. Kod inačica verzije 12.04 koriste su slijedeće instalacijske datoteke. Kod inačica verzije 12.10 koriste su slijedeće instalacijske datoteke za CD / DVD, a raspoložive su 32 bit-ne i 64 bit-ne verzije ali za različite vrste mikroprocesora. Za inačice verzije 12.04 bitno je da imaju mnogo dužu podršku u odnosu na uobičajenu shemu izdavanja novijih verzija OS - LTS (Long-Term Support). Podrška korisnicima je pet godina, što je idealno za održavanje u organizacijama koje imaju brojčano veliku implementaciju ovog operativnog sustava. Također je moguća nadogradnja (upgrade) s ranije verzije 11.10 uz pomoć ugrađene programske za tu svrhu, što je veliko poboljšanje glede učinkovitijeg održavanja sustava. Ovo su prve desktop LTS verzije s podrškom korisnicima od pet godina, jer do sada su samo poslužiteljska izdanja imala pet godina podrške. Verzije 12.10. nisu LTS i za preuzimanje .iso datoteke koristi se 'torrent' mehanizam. Nakon navedene verzije slijede raznovrsnije Ubuntu verzije 13.04 i 13.10 za desktop, phone, tablet, server i još neke specifične platforme. Jedino je poslužiteljska (server) platforma tipa LTS. Ubuntu 32 bit-ne i 64 bit-ne verzije 14.04 za sve platforme su tipa LTS. Verzija 15.04 nije LTS. Kubuntu je raspoloživ samo u desktop verziji od kojih je 32 bit-na i 64 bit-na verzija 14.04 tipa LTS, a 15.04 nije. Sada je dostupna i mrežna instalacija od verzije 12.04 LTS, slično kao kod Debian OS. To je korisno, na primjer, ako se koristi staro računalo s 'non-bootable' CD-ROM-om ili računalo kod kojeg se ne može pokrenuti grafičko instalacijsko sučelje, ili zato što ne zadovoljava minimalne zahtjeve za stvarni instalacijski CD / DVD ili zato što se zahtijeva dodatna konfiguracija prije korištenja grafičkog sučelja, ili ako se želi instalirati Ubuntu na velikom broju računala odjednom. Prilikom instalacije nisu potrebni dodatni parametri jezgri (kernel), a nakon instalacije ne treba isključiti sklopovsko ubrzavanje virtualnog računala u stavci /Action/-/Settings/-|Hardware Virtualization|-|Enable hardware-assisted virtualization| kao u prethodnim verzijama, i naravno treba naknadno podesiti prikaz (konfiguracijsku datoteku), odnosno dubinu boja prikladnu za VPC, slično 'Debian 5' operativnom sustavu. Po kreiranju odgovarajuće .vmc (s 256 MB RAM-a) i .vhd datoteke, pokrene se virtualno računalo i po dohvatu instalacijskog CD-a ili odgovarajuće .ISO datoteke izvrši se ponovljeno pokretanje računala na 'vruće' (reset) te slijedi očitavanje sadržaja CD-a i instalacija operativnog sustava u .vhd datoteku. Veličina .vhd datoteke, bez instalacije dodatnih programskih paketa iznosi više od 3 GB za Ubuntu operativni sustav i 5 GB za KUbuntu operativni sustav. Datoteka .vmc opisuje virtualno računalo u vidu xml zapisa i velika je oko 12 kB. U postupku instalacije nije potrebno podešavati parametre grafičke kartice kako je prethodno navedeno, već se naknadno može podesiti kroz grafičko sučelje prikazano u primjerima koje sadrži skup slika 5.2.4. Naravno, radna rezolucija prikaza u virtualnom računalu od 640×400 piksela neprikladna je za učinkovito korištenje VPC računala, a veličina virtualnog prozora 800×600 odabrana je za 5.2.4 skup slika jer je prikladnija glede preglednosti. Naredna slika pokazuje njihovu istovremenu aktivnost u upravljačkoj konzoli Virtual PC programske potpore. Ono što je bitno istaknuti je brže učitavanje GNOME grafičkog sučelja u odnosu na KDE grafičko sučelje. Kao virtualno računalo nije nužno uporabiti opisani 'Virtual PC'. Dobre rezultate omogućava virtualizator 'VirtualBox', proizvod firme 'Oracle VM VirtualBox' (nakon preuzimanja firme 'Sun Microsystems', koja je izvorno razvila ovaj proizvod). Bolje je rješenje za korištenje ovog operativnog sustava kao 'gostujućeg', osobito kod novijih inačica operativnog sustava od opisane. Nema potrebnih dodatnih podešavanja i izdaju se redovitije poboljšane verzije virtualizatora. Mehanizam rada vrlo je sličan opisanome, koristi se konfiguracijska datoteka 'gostujućeg' operativnog sustava tipa .xml i pripadni joj virtualni disk tipa .vdi. Virtualizator 'VirtualBox' izdaje se u verzijama za instalaciju na Windows, Linux, Macintosh i OpenSolaris operativne sustave kao 'domaćine', dakle svestraniji je. SAŽETAK: Navedene Ubuntu distribucije definitivno se češće obnavljaju novinama od svojeg Debian izvornika, što je veća garancija da će na većini novijih kućnih računala s novijim vrstama sklopovlja 'veselo' raditi. Debian je više predodređen za poslužiteljske platforme, gdje radikalnih promjena nema tako brzo. Njihova različitost nipošto im ne škodi, dapače sve dobre osobitosti razvijene za Ubuntu vrlo rado će se primijeniti u Debian distribuciji. Ono što jednu i drugu distribuciju krasi je da su najbliže filozofiji 'besplatne programske potpore'. Unatoč tome što se od korisnika traže veća znanja u odnosu na Windows operativne sustave glede podešavanja i instalacije upravljačkih programa, i što proizvođači za nove proizvode malo 'zatežu' glede izdavanja upravljačkih programa za Linux platformu, malo je vjerojatno da će Linux pasti u zaborav. No, interesantnija je njegova verzija za mobilne platforme s prilagođenom jezgrom u tu svrhu. Statistički gledano obe verzije ovog operativnog sustava za kućna računala nisu od značaja, pa se ovim stranicama ne posvećuje stalna pažnja. Najveća zapreka u široj primjeni Linux OS u suštini je potreba za obrazovanijim korisnicima, osobito glede IT kadra koji će održavati veliki sustav, te slab sustav za nadzor računala korisnika u firmama i institucijama s velikim brojem računala, kao što kod Windows OS postoji učinkovita sistemska politika koja omogućava kvalitetan nadzor zbivanja u mrežnom okruženju posredstvom namjenskog poslužitelja upravo za tu svrhu. Osim toga za Windows OS izrađena je ogromna količina učinkovite programske potpore raznolike namjene, ali ovaj faktor je sve manje značajan jer je kompatibilnost 'unazad' sve lošija s objavom novijih inačica Windows OS. Moguće dođe do preokreta u odnosu snaga ako se u izradu programske potpore za Linux OS uključi neka jaka IT kompanija, kao što je Google učinio s Android operativnim sustavom, baziranom na Linux jezgri, namijenjenog prvenstveno mobilnim uređajima, i razvio učinkovit sustav za izradu programske potpore i njenu distribuciju.