http___www.jobstem.eu_novosti-1_params_post_960457_izvjestaj-jobstem-ekipa-na-ecer-konferenciji-u-dublinu_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 33.1 34.1 35.1 35.2 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 42.1 43.1 43.2 43.3
Research report: Attitudes toward school science in explaining achievement in STEM-related school subjects Below, we present the third JOBSTEM study from the ECER conference in Dublin, titled The contribution of attitudes toward school science in explanation of achievement in STEM school subjects (authors: Ivan Devic, Toni Babarovic, Mia Karabegovic, Mirta Blazev & Dubravka Glasnovic Gracin). Find the previous two posts here and here. STEM achievement of Croatian students has consistently been shown to be low in comparison to their other school subjects - in both specific scientific studies (Burušić, Babarović, & Šakić, 2008), and larger international research projects (e.g. PISA). The debates about what determines achievement in STEM school subjects in primary school still persist. Several STEM-relevant variables show a significant association with achievement in math and science, including student level variables, school level variables and variables related to their broader social environment (Hattie, 2009). The specific aim of our study was to identify the contribution of students’ attitudes to school science and experiences with STEM subjects in explaining STEM school achievement, after controlling for individual characteristics, family-related variables and experiences in out-of-school activities. The variables used correspond to Huitt’s (2003) Transactional model of the teaching/learning process, a framework which posits several different domains which produce learning outcomes: input (students’ and teachers’ individual characteristics), context (environmental factors that might have an influence on the outcome) and classroom processes. Study Design We collected data from 360 primary school students (aged 12 to 15; M=13.32; 165 female) enrolled in three schools from the Daruvar municipality, Croatia. Scales used as predictors in the survey were mostly derived and adapted from the ASPIRES project (Archer et al., 2013; DeWitt et al., 2013), and the output, STEM school achievement, was measured as a composite of school marks (GPA) in different STEM subjects in the previous grade. The predictors used in the study encompassed students’ gender, the education status of their parents, parental ambitions and support of the students’ education, parents’ attitudes toward science, students’ positive and negative image of scientists, interest in science outside of the school context, and attitudes toward school science. Hierarchical regression analysis was applied in order to predict achievement in STEM school subjects, with the first block of predictors pertaining to input and contextual variables, and the second block being the attitudes toward science in the school context. Short Summary: Main Results - Girls have slightly (but significantly) higher achievement in STEM subjects than boys - STEM achievement is related to parental education, and parental ambitions and support. However, its relation to out of school STEM activities, and perception of scientists is not as pronounced. - Attitudes toward school science, a variable reflective of Huitt’s classroom processes concept, was an important predictor of STEM school achievement, in that it added a significant proportion of the variance accounted for by the model, above and beyond the personal and contextual factors considered. References used in the post A transactional model of the teaching/learning process: A summary. Educational Psychology Interactive. Valdosta, GA: Valdosta State University.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 7.1 7.2 7.3 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 16.1 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5
Izvještaj: JOBSTEM ekipa na ECER konferenciji u Dublinu U jednoj od prijašnjih vijesti, najavili smo ECER konferenciju i nadolazeće predavanje vezano uz JOBSTEM projekt (prijašnji tekst pogledajte ovdje). Sada predstavljamo drugo istraživanje članova našeg tima (autori: Toni Babarović, Dubravka Glasnović Gracin, Josip Burušić, Ivan Dević, Marija Šakić Velić), naslova Osobni doprinosi i kontekstualne potpore kao prediktori STEM aspiracija dječaka i djevojčica. O čemu se radi? U ovom istraživanju, kao teorijski okvir za predviđanje interesa i namjera vezanih uz daljnje obrazovanje u STEM područjima učenika osnovne škole korištena je socijalno-kognitivna teorija karijere (Lent, Brown and Hackett, 1994). Ovaj model obuhvaća mjere samoefikasnosti pojedinca, očekivanja ishoda, osobne doprinose i pozadinu, te kontekstualne potpora i/ili ograničenja kako bi se objasnilo rezoniranje u pozadini akademskih ili karijernih izbora Osnovni cilj istraživanja bio je testirati hipotezu da se determinante STEM karijernih aspiracija razlikuju kod dječaka i djevojčica. U istraživanju su korištene varijable vezane uz obiteljske čimbenike i stavove roditelja, utjecaj vršnjaka, školsko postignuće, stavove prema STEM obrazovnim predmetima u školi, STEM self-koncept, i izvanškolske STEM aktivnosti, kako bi se pokušalo predvidjeti karijerne aspiracije dječaka i djevojčica u STEM domenama. U ovom (pilot) istraživanju sudjelovalo je 360 učenika i učenica osnovnih škola (6.-8. razred, 12 do 15 godina; M=13.32; 165 djevojčica) iz 21 razreda u tri škole jedne općine (područje Daruvara). Kao zavisna varijabla korištena je mjera aspiracija vezanih uz STEM karijere (skala samoprocjene Likertovog tipa od 5 stupnjeva). Odvojene hijerarhijske regresijske analize provedene su za uzorak djevojčica i dječaka, a u svrhu predviđanja aspiracija vezanih uz STEM karijere korišteno je pet blokova prediktora: (1) Obiteljski utjecaji (stupanj obrazovanja, roditeljske ambicije i podrška, stavovi roditelja prema znanosti); (2) Self-koncept vezan uz znanost i stavovi prema znanosti u školi (pozitivan self-koncept u znanosti, negativan self-koncept u znanosti, stavovi prema znanosti u školi); (3) Potpora vršnjaka (stavovi vršnjaka o znanosti, orijentacija vršnjaka prema školi); (4) Školsko postignuće (prosjek ocjena iz prethodne školske godine, prosjek ocjena iz STEM predmeta iz prethodne školske godine); (5) – Izvan-školski stavovi i interesi vezani uz STEM (pozitivan doživljaj znanstvenika, negativan doživljaj znanstvenika, interes za znanost izvan škole). Što smo saznali? - Regresijski modeli u uzorcima dječaka i djevojčica razlikovali su se u udjelu varijance aspiracija vezanih uz STEM koji objašnjavaju (redom, R2=.44 and R2=.21). Drugim riječima, korišteni set prediktora puno je bolje mogao objasniti aspiracije vezane uz karijere u STEM-u kod dječaka, nego kod djevojčica. - Najvišu inkrementalnu valjanost u oba uzorka imao je drugi blok prediktora - Self-koncept vezan uz znanost i stavovi prema znanosti u školi - ali je još uvijek bila viša za dječake nego djevojčice (redom, AR2=.26 and AR2=.14). - Statistički značajni prediktori u posljednjem koraku regresijskog modela razlikovali su se za dječake i djevojčice. Kod dječaka, značajni su bili interes za znanost izvan škole (B=.26); stavovi prema znanosti u školi (B=.24), i negativan self-koncept vezan uz znanost (B=-.18), dok je kod djevojčica jedino interes za znanost izvan škole bio značajan (B=.27). Po čemu se razlikuju dječaci i djevojčice koje zanimaju karijere u STEM područjima? Dječaci vole znanstvene predmete u školi, imaju hobije vezane uz znanost, nemaju negativan stereotipni doživljaj znanstvenika. Djevojčice su visoko intrinzično motivirane: imaju hobije vezane uz znanost, vole znanstvene predmete u školi i imaju više ocjene u predmetima vezanim uz STEM nego u drugim školskim predmetima. Pošto je tim bio izuzetno aktivan ove godine, uskoro očekujte kratko izvješće i trećeg istraživanja predstavljenog na konferenciji, pod nazivom Doprinos stavova prema znanosti u školi u objašnjavanju postignuća u STEM školskim predmetima! Popis referenci Lent, R. W., Brown, S. D., & Hackett, G. Toward a unifying social cognitive theory of career and academic interest, choice, and performance. Journal of vocational behavior, 45(1), 79-122.