http___www.imin.hr_buducnost-umirovljenickih-migracija-u-europi_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 6.8 6.9 6.10 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4
Conferences The Institute for Migration and Ethnic Studies perceives conferences as opportunities not only to present acquired knowledge, but also to generate new knowledge. Several conferences organized by the Institute resulted in further studies and new publications which were not the product of an occasion but a result of collaboration between experts and scientists before, during and after the conference. Future of Retirement Migrations in Europe Dubrovnik, 15-18 May 2003 Under the guidance of the research associate Saša Božić (Ph.D.) and in cooperation with the head of the Scientific Network on Older Migrants in Europe of the European Science Foundation (ESF), professor Tony Warnes from the University of Sheffield, the Institute for Migration and Ethnic Studies organized an international scientific conference in Dubrovnik (15–18 May, 2003) on the future of migrations of older people in Europe. Until recently, European researchers concentrated exclusively on labour migration, which has presently lost scientific and practical legitimacy. Namely, the number of older and retired people among modern European migrants is growing dramatically. Nearly a million retirees, mostly from the northern European countries, have already settled or spend the most of the year in the European Mediterranean countries. There are also a great number of retired returnees who had been working for decades in Western and Northern European countries. Another growing group of elderly people from Southern Europe has decided to join their descendants in Northern and Western Europe who migrated in the previous decades as labour migrants. Social, economic and political consequences of these migrations are gaining importance as the social, economic and political integration of the European Union becomes more and more intensive. Precisely older migrants who live in other European countries and use their social welfare, health care etc. challenge current social policies of the European Union oriented to the senior population. Older migrants from Northern and Western Europe have significantly influenced the local development of Mediterranean tourist destinations and imposed challenges to urban planners and ecological policies through constant additional construction. It is a case of an extremely mobile population that migrates cyclically, pendularly or seasonally among different countries of the European Union and spends different parts of the year in different social environments. This is why this population is becoming more and more interesting to scientists who study the trans-national forms of mobility. Senior migrants from Western Europe and especially from Central Europe show growing interest in Croatia due to its preserved environment in the coastal area and geographical proximity. Even though they do not spend most of the year in their new houses at the Adriatic, a great number of senior migrants from the Central Europe (mostly Germans, Austrians and Slovenes) buy real estates in Croatia, just as senior Europeans did in Spain and Italy, and stay there for several months. Croatia is of special interest to researchers of retirement migration, since it is the case of several migration flows of older people – senior migrants from Central Europe who stay at the Adriatic, senior Croatian labour migrants who returned from traditionally immigration countries like Germany, Austria and Switzerland and senior Croatian migrants who join Croatian labour migrants as part of the family-uniting migration policy of the above countries. Leading experts and scientists in the field of retirement migration from Spain, Italy, Great Britain, Germany, Sweden and Switzerland took part in the conference. One of the most important conclusions reached at the conference was that Croatia should carefully consider its policy towards older migrants, especially those from the European Union living at the Adriatic. To avoid ecological and urban mistakes seen in other parts of the Mediterranean, Croatia should, as it was recommended by scientists and experts with extensive experience in this field, apply the Tuscan model which enriches and revitalizes old town centres and abandoned but architecturally valuable places. This can create a significant influx of funds which can be used to build the infrastructure and at the same time it causes no local social tensions and poses no threat to the environment.
1.1 2.1 2.2 3.1 5.1 5.2 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 6.8 6.9 6.10 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3
Skupovi Institut za migracije i narodnosti ne shvaća skupove kao mjesta gdje se samo prezentiraju prikupljena znanja, već prije svega mjesta gdje se generiraju nova. Više skupova u organizaciji Instituta rezultiralo je daljnjim istraživanjima i novim publikacijama koje nisu bile prigodničarske, već su rezultat suradnje stručnjaka i znanstvenika prije, tijekom i nakon skupa. Budućnost umirovljeničkih migracija u Europi Institut za migracije i narodnosti je pod vodstvom znanstvenog suradnika dr. sc. Saše Božića, a u suradnji s voditeljem Međunarodne znanstvene mreže o starijim migrantima u Europi Europske zaklade za znanost (ESF), profesorom Tonyjem Warnesom sa Sveučilišta u Sheffieldu, organizirao međunarodni znanstveni skup u Dubrovniku (15.–18. svibnja 2003.) o budućnosti migracija starijih osoba u Europi. Dosadašnja isključiva koncentracija europskih istraživača na radne migracije sve više gubi svoju znanstvenu i praktičnu legitimnost. Naime, među suvremenim europskim migrantima broj starijih i umirovljenih osoba dramatično raste. Već gotovo milijun umirovljenika, uglavnom iz sjevernoeuropskih zemalja, nastanjuje se ili provodi velik dio godine u europskim mediteranskim zemljama. Njima se pridružuje velik broj umirovljenih povratnika koji su desetljećima radili u zapadnoeuropskim i sjevernoeuropskim zemljama. Sve je više i starijih osoba iz južne Europe koji se priključuju svojim potomcima u sjevernoj i zapadnoj Europi koji su kao radni migranti emigrirali u proteklim desetljećima. Socijalne, ekonomske i političke posljedice tih migracija dobivaju sve veću važnost s intenzivnijom socijalnom, ekonomskom i političkom integracijom Europske unije. Dosadašnje socijalne politike Europske unije usmjerene prema starijoj populaciji testiraju upravo stariji migranti koji borave u drugim europskim zemljama i koriste institucije sustava socijalne zaštite, zdravstva i sl. Stariji migranti iz sjevernoeuropskih i zapadnoeuropskih zemalja znatno utječu na lokalni razvoj specifičnih turističkih, mediteranskih odredišta te dodatnom izgradnjom stavljaju na kušnju urbanističke planere i ekološke politike. Riječ je o iznimno mobilnoj populaciji koja ciklički, pendularno ili sezonski migrira među različitim zemljama Europske unije te većinom različite dijelove godine provodi u različitim socijalnim okolinama. Na taj način ta populacija postaje sve zanimljivijom istraživačima transnacionalnih oblika mobilnosti. Hrvatska postaje također sve zanimljivijom starijim migrantima iz zapadnoeuropskih, a posebno iz srednjoeuropskih zemalja zbog očuvane prirode u priobalju i geografske blizine. Premda ne provode velik broj mjeseci u svojim novim kućama na Jadranu, poput starijih Europljana u Španjolskoj i Italiji, stariji migranti iz srednje Europe (većinom Nijemci, Austrijanci i Slovenci) sve češće kupuju nekretnine u Hrvatskoj i odlučuju se za višemjesečni boravak. Hrvatska je istraživačima umirovljeničkih migracija zanimljiva i zato što kao slučaj objedinjuje nekoliko migracijskih tokova starijih migranata – starije migrante iz srednje Europe koji borave na Jadranu, starije hrvatske radne migrante povratnike iz tradicionalnih imigracijskih zemalja poput Njemačke, Austrije ili Švicarske i starije hrvatske migrante koji se priključuju radnim hrvatskim migrantima u sklopu migracijskih politika spajanja obitelji u spomenutim zemljama. Na skupu su sudjelovali vodeći domaći, kao i stručnjaci i znanstvenici u području umirovljeničkih migracija iz Španjolske, Italije, Velike Britanije, Njemačke, Švedske i Švicarske. Jedan od važnijih zaključaka skupa upućuje Hrvatsku na promišljanje politike prema starijim migrantima, a posebno i prema umirovljenicima iz Europske unije na Jadranu. Kako bi se izbjegle ekološke i urbanističke pogreške iz drugih dijelova Mediterana, Hrvatska bi prema preporukama znanstvenika i stručnjaka s dugogodišnjim istraživačkim iskustvom u tom području trebala primijeniti toskanski model koji oplemenjuje i revitalizira stare gradske jezgre i napuštena, arhitektonski vrijedna, mjesta; to donosi značajan priljev novčanih sredstava za izgradnju infrastrukture, a istodobno ne izaziva lokalne socijalne napetosti te ne opterećuje okoliš.