http___www.jw.org_hr_izdanja_casopisi_g201503_prirodni-antibiotici__1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 7.7 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 13.6 14.1 14.2 15.1 15.2 15.3 16.1 16.2 16.3
Fresh Air and Sunshine —Natural “Antibiotics”? WHEN scientists first discovered chemical antibiotics in the mid-20th century, doctors hoped that these new medications would eliminate certain diseases. At first, the new medicines seemed to live up to their promise. Yet, their widespread use since then has resulted in the development of antibiotic-resistant bacteria. To find new weapons against infection, some scientists are taking a second look at disease-control methods of the past. One of these involves harnessing the health benefits of sunshine and fresh air. A Lesson From the Past England had several early advocates of the curative value of sun and fresh air. Physician John Lettsom (1744-1815) prescribed sea air and sunshine for children who were suffering from tuberculosis (TB). In 1840, surgeon George Bodington noted that those who worked in the open air Florence Nightingale (1820-1910) became famous for her innovations in nursing while caring for British soldiers injured during the Crimean War. She asked: “Do you ever go into the bed-rooms of any persons . at night, or before the windows are opened in the morning, and ever find the air anything but unwholesomely close and foul?” She recommended that the air in a patient’s room be kept as fresh as the outside air, but without chilling the patient. She added: “It is the unqualified result of all my experience with the sick, that second only to their need of fresh air is their need of light . And that it is not only light but direct sun-light they want.” Many at that time also believed that exposing bed linens and clothing to the sun promoted health. Science has progressed since the 1800’s, yet modern studies have reached similar conclusions. For instance, a 2011 study in China found that crowded college dormitories with a low rate of ventilation are “associated with more respiratory infections.” The World Health Organization (WHO) recognizes that natural ventilation, which includes outside air flowing through a building, is important for infection control. Indeed, WHO guidelines published in 2009 encourage use of such natural ventilation as an effective measure in reducing the risk of infection at health-care facilities. ‘That is all very good,’ you might say. ‘But what is the science behind this? How do sunshine and air prevent infection?’ Nature’s Disinfectants Studies conducted at a United Kingdom Ministry of Defence site provide some answers. Scientists there were trying to establish how long the air would remain dangerous if a biological weapon armed with harmful bacteria were exploded over London. To determine the viability of airborne pathogens, the researchers anchored E. coli microorganisms to threads of spider silk and exposed them to the open air. The experiment was performed at night, since it was known that sunlight kills these bacteria. What were the results? Some two hours later, nearly all the bacteria were dead. Yet, when the bacteria were kept in a closed box in the same location and at the same temperature and humidity, most of them were still alive past the two-hour mark. Why? Evidently, something about being in the open air kills germs. This so-called open-air factor has not been clearly identified. However, researchers point to a compound that occurs naturally in open air and that “acts as a natural disinfectant against pathogens or germs that lurk in the atmosphere.” Sunlight also has natural disinfecting properties. The Journal of Hospital Infection explains that “the majority of microbes that cause airborne infections cannot tolerate sunlight.” How can you take advantage of this? You might want to go outdoors, where you can spend a moderate amount of time in the sunshine and breathe some fresh air. It will likely do you good. ^ par. 8 Certain factors may make it undesirable to leave windows open. These include external air quality, noise, fire regulations, and security.
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1 7.2 8.1 8.2 9.1 9.2 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 11.5 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 12.6 12.7 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 15.1 15.2
Sunce i svjež zrak – prirodni antibiotici KAD su u 20. stoljeću znanstvenici otkrili prve antibiotike, liječnici su se ponadali da će pomoću tih lijekova uspjeti iskorijeniti određene bolesti. Isprva se činilo da će im to poći za rukom. No ljudi su počeli uzimati te nove lijekove i kad treba i kad ne treba, što je dovelo do pojave bakterija koje su otporne na antibiotike. U nastojanju da pronađu nove načine suzbijanja zaraznih bolesti, znanstvenici danas preispituju i neke metode liječenja koje su se primjenjivale u prošlosti. Neki od njih istražuju kako sunce i svjež zrak koriste čovjekovom zdravlju. Što učimo iz prošlosti? U Engleskoj je već u 18. i 19. stoljeću bilo nekih koji su zagovarali ideju da su sunce i svjež zrak korisni za zdravlje. Liječnik John Lettsom (1744-1815) propisivao je djeci oboljeloj od tuberkuloze da što više borave na suncu i udišu morski zrak. Godine 1840. kirurg George Bodington u jednom je svom djelu napisao da ljudi koji rade na svježem zraku, primjerice zemljoradnici i pastiri, uglavnom ne obolijevaju od tuberkuloze, dok oni koji puno borave u zatvorenim prostorima više podliježu toj bolesti. Bolničarku Florence Nightingale (1820-1910) povijest pamti po tome što je uvela značajne novine u bolničku službu. Učinkovitost njenog pristupa njezi bolesnika naročito je došla do izražaja u vrijeme Krimskog rata, kad se brinula za ranjene britanske vojnike. U jednom svom priručniku napisala je: “Ako ste ikada ušli u nečiju spavaću sobu (...) usred noći ili ujutro prije nego što se širom otvore prozori, niste li osjetili kako je ondje zrak težak i zagušljiv?” Ona je kazala kako bi u bolesničkim sobama uvijek trebalo biti dovoljno svježeg zraka, ali kako pritom treba paziti da bolesniku ne bi bilo hladno. Ta je čuvena bolničarka ujedno napisala: “Iskustvo koje sam stekla u radu s bolesnicima naučilo me da je njima osim svježeg zraka prijeko potrebna i svjetlost. (...) Treba im priuštiti dovoljno sunca.” Zanimljivo je da su u to vrijeme mnogi vjerovali kako posteljinu i odjeću treba zračiti na suncu jer je to dobro za zdravlje. Znanost je od 19. stoljeća puno napredovala, ali razna istraživanja koja su provedena u novije vrijeme ukazuju na iste zaključke. Primjerice, jedno istraživanje koje je 2011. godine provedeno u Kini pokazalo je da studenti koji žive u pretrpanim i slabo prozračenim studentskim domovima “češće imaju problema s infekcijama dišnih puteva”. Stručnjaci iz Svjetske zdravstvene organizacije kažu da prirodno prozračivanje prostorija igra važnu ulogu u borbi protiv zaraznih bolesti. U jednom izvještaju te organizacije objavljenom 2009. takvo se prozračivanje navodi kao odlična mjera kojom se može smanjiti opasnost od širenja zaraza u bolnicama i drugim medicinskim ustanovama. Možda ćete reći: “Sve to dobro zvuči, ali podupire li znanost takve zaključke? Na koji to način sunce i svjež zrak sprečavaju širenje zaraza?” Prirodna zaštita od zaraznih bolesti Stručnjaci iz britanskog Ministarstva obrane proveli su istraživanje koje ih je dovelo do vrlo zanimljivih zaključaka. Htjeli su utvrditi koliko bi dugo zrak iznad Londona ostao zagađen ako bi grad bio napadnut biološkim oružjem, to jest ako bi iznad njega eksplodirala bomba koja bi ga zasula opasnim bakterijama. Kako bi ispitali otpornost štetnih mikroorganizama koji se prenose zrakom, istraživači su pričvrstili bakterije soja Escherichia coli na niti paukove mreže te ih ostavili na svježem zraku. Pokus su proveli tijekom noći jer su znali da Sunčeva svjetlost uništava te bakterije. Što se s njima dogodilo? Nakon otprilike dva sata gotovo sve bakterije bile su uništene. Potom su na istom mjestu proveli pokus u kojem su bakterije dva sata držali u zatvorenoj kutiji. One su bile izložene istoj temperaturi i količini vlage. No ovaj put većina bakterija ostala je živa. Kako to? U svježem zraku očito postoji nešto što uništava štetne mikroorganizme, ali znanstvenici još uvijek ne znaju točno o čemu je riječ. Međutim, otkrili su da u zraku spontano nastaje jedan spoj koji “djeluje kao prirodno dezinfekcijsko sredstvo koje uništava patogene mikroorganizme što se prenose zrakom”. Sunčeva svjetlost također uništava uzročnike zaraznih bolesti. “Većina štetnih mikroorganizama koji se prenose zrakom ne podnosi sunce”, objašnjava Journal of Hospital Infection. Kako vam mogu koristiti spoznaje o blagotvornom učinku svježeg zraka i Sunčeve svjetlosti? Bilo bi dobro da izađete iz kuće i provedete određeno vrijeme na suncu i svježem zraku. Tako ćete učiniti puno za svoje zdravlje. ^ odl. 8 Postoje i razlozi zbog kojih nije mudro držati prozore otvorenima. Ponekad ih treba zatvoriti zbog zagađenosti zraka, prevelike buke ili poštivanja protupožarnih i sigurnosnih mjera.