http___www.jobstem.eu_o-projektu__1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 15.1 15.2 15.3
What's STEM anyway? Why is STEM a problem? Our project is focused on the STEM problem as a relatively new and socially relevant research area. The acronym STEM was formulated by the American National Science Foundation to demarcate the general trend of students’ diminished interest for careers in science, technology, engineering, mathematics and related fields. In Croatia, the acronym would encompass the fields of science, mathematics, technology, engineering, nature and biomedicine. There are various perspectives from which the problem can be considered, to name just a few – economic consequences, scientific and technological development, the effectiveness of public policy efforts to alleviate the problem, the influence of stereotyping and gender, psychological factors underpinning vocational choices, the relevance of teaching in the development of STEM interests, and so Most of what we know about the problem so far has come from data collected in the USA, and only more recently in Europe. What does our project bring to the table? The current project is based on the theoretical and empirical expectation that a shift of focus towards younger students and earlier educational periods is needed to understand the STEM problem. The central point of the study is the development of students’ self-competence beliefs, their relation with school achievement, and the effect of self-competence beliefs on vocational interests and choices in STEM area. Existing studies were primarily focused on the progression of students through age-related educational choices and career stages, while the changes within one developmental level, such as primary school, are less clear. Determining the structure, mapping the changes and revealing causal relations within one early developmental level would present a step forward in the understanding of the STEM problem. Our project thus includes a longitudinal-sequential design carried out over three years in an early educational period (with students aged 10 to 15). It will involve three cohorts, tested at three different points in their primary school education, as well as an experimental intervention aimed at bringing STEM careers closer to students in half of the schools. What are the main questions we address?
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 4.1 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 14.1 15.1 15.2 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 18.1 18.2 19.1 20.1 21.1 21.2 22.1 23.1 23.2
Što su uopće STEM zanimanja? Engleski akronim STEM dolazi od riječi Science, Technology, Engineering and Mathematics. STEM zanimanja stoga su sva ona zanimanja koja spadaju u područja prirodoslovnih i matematičkih znanosti, tehnologije i inženjerstva. U globaliziranom svijetu, pitanja obrazovnog postignuća i aspiracija mladih prema pojedinim zanimanjima od izuzetnog su značaja. To se posebno odnosi na tehnološki sofisticirana i inovativna zanimanja iz područja STEM-a, važnima za društveni razvoj. Od devedesetih na ovamo naklonost mladih upravo za takva zanimanja stalno opada. Istraživači, nositelji politika i institucije poput EU suočeni su s jasnim podacima o evidentnom nedostatku studenata u STEM programima te nedostatku pojedinih STEM stručnjaka. Zašto je STEM - problem? STEM problem predstavlja relativno novo, nadolazeće, društveno i gospodarski iznimno važno područje istraživanja. Akronim STEM formulirala je Američka Nacionalna zaklada za znanost, kako bi njime ukazala na opći trend smanjenja interesiranja učenika za obrazovna područja i zanimanja vezana uz ova četiri područja. U hrvatskoj znanstvenoj nomenklaturi i istraživačkoj tradiciji, akronim STEM obuhvaćao bi područja prirodnih i tehničkih znanosti te neke interdisciplinarne aspekte, a odnosi se na obrazovanje i osposobljavanje u prirodoslovlju, matematici, tehnologiji i inženjerstvu. Ovaj problem može se sagledati kroz mnoštvo perspektiva, pa se tako naglasak može staviti na ekonomske posljedice, usporavanje znanstvenog i tehnološkog napretka, učinkovitost mjera kreiranih za saniranje problema, utjecaja određenih psiholoških faktora na izbor zanimanja, rodnih stereotipa vezanih uz izbor karijera u STEM-u, važnost nastavnih sadržaja i načina podučavanja školskih predmeta iz ovih područja, i drugih. Većina saznanja koja su trenutno dostupna temelje se na podaciam dobivenima u SAD-u, i tek u zadnjih nekoliko godina, Europi. Što pridonosimo JOBSTEM projektom? Naš projekt utemeljen je na teorijskom i empirijskom očekivanju da je za razumijevanje STEM problema potreban pomak prema istraživanju mlađih dobnih skupina i ranijeg obrazovnog perioda. Središnja os projekta jesu istraživanje razvoja vjerovanja učenika o vlastitim kompetencijama, njihov odnos sa školskim postignućem te učinak vjerojanja o vlastitoj kompetenciji u akademskoj domeni na interese i izbore zanimanja u STEM području. Dosadašnji istraživačkih pokušaji primarno su bili usmjereni na tranzicije učenika, kao što su prelasci iz niže u višu obrazovnu razini, zbog čega su promjene unutar pojedinog razvojnog i obrazovnog perioda, poput osnovne škole, manje jasne i nedovoljno istražene. Utvrđivanje strukture, detektiranje i ocrtavanje promjena te posebice otkrivanje uzročnih odnosa unutar jednog od ranih obrazovnih perioda, predstavljalo bi značajan korak naprijed u razumijevanju STEM problema. Nacrt našeg projekta uključuje trogodišnje longitudinalno-sekvencijalno istraživanje učenika dobi 10 do 15 godina. Ispitivanja će se provesti u tri kohorte učenika, u tri različite vremenske točke njihovog osnovnoškolskog obrazovanja. Također će uključivati i eksperimentalnu intervenciju usmjerenu na poticanje interesa te upoznavanje učenika s time što karijere u STEM-u uključuju.Kojim se temeljnim pitanjima bavimo? Kako se kod učenika stvaraju opći i specifični interesi za STEM zanimanja? Kako se isti mijenjaju tijekom osnovnoškolskog obrazovanja? Kakav je odnos školskog postignuća učenika i vjerovanja o vlastitim kompetencijama s općim i specifičnim preferencama za STEM zanimanja? Kako se obrazac ovih odnosa mijenja tijekom vremena? Opširnije informacije možete pročitati u tekstu voditelja projekta prof.dr.sc. Josipa Burušića ovdje.