http___www.teen385.com_lifestyle_klikom-po-svijetu_kuba-biser-karipskog-mora_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6
Cuba Map and academicians. Cuba map on this page gives in details the various cities and towns that make up the island country of Cuba. The island of Cuba is officially called Republic of Cuba. It is an island in the Caribbean Sea. Cuba is a communist state. Havana is the capital of the country. Comprising of a total area of 110,860 square kilometers, Cuba is home to about 11 million people. Cuba is a beautiful country with pristine beaches, tall mountain ranges and green plains. Tourism is the main industry in Cuba. The provinces of Mariel, Matanzas, Santiago de Cuba and Manzanillo attract thousands of tourists every year. There are about 290 beaches in Cuba nestled in 200 bays. The Cuba detailed map on Mapsofworld.com clearly demarcates the various regions of Cuba for the understanding of the users. The map uses various color schemes to separate the regions. The main places marked on the map of Cuba are Camaguey, Villa Clara, Havana, Holguin and so on. The map also plots the state boundaries, national capital, state capitals and other cities. The water bodies surrounding Cuba are also shown on the map. This page also lists the important facts about Cuba.
1.1 1.2 2.1 2.2 2.3 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 4.6 4.7 4.8 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 12.2 12.3 12.4 12.5 12.6 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 17.2 17.3 18.1 18.2 18.3 18.4 18.5 18.6 18.7 18.8 19.1
Kuba je jedan od najvećih i najljepših otoka koji leži u Velikim Antilima. Doista me očarava istodobno bogatstvo i siromaštvo ove zemlje, ona je sama po sebi jedan veliki antonim, ona je otok užitaka i otok bijede. Predivne pješčane plaže sa tropskim biljkama, neprekidno utapanje sunca u karipskom moru, sve je to dio ovog otoka. Ipak, svakodnevna bijeda na ulicama njezinih zapuštenih, jednom riječju siromašnih gradova poput Havane podsjeća na usporeni i socijalizmom opterećeni gospodarski razvoj. Prve asocijacije koje se bude u meni kada pomislim na Kubu jesu cigare i kokteli, visoke palme i toplo more, Che i Fidel te neodoljiv noćni život, ali vjerujem da Kuba ima i mnogo više. Kuba (službeno Republika Kuba) smještena na Karipskom moru, nekih 145 km južno od Floride (SAD), uključuje dva glavna otoka – Kuba i Isla de la Juventud, te više od 1,600 manjih koraljnih otoka. Kubansko kopno smjestilo se najzapadnije od Velikih Antila. Kuba na zapadu upravlja i dvjema prilazima u Meksički zaljev. To je Floridski prolaz (145 km) te Jukatanski prolaz (200 km). Na istoku, Republika je odvojena od otoka Hispaniole (Haiti i Dominikanska republika) Prilazom privjetrine (Paso de los Vientos, 77 km). Južno od Kube leži Jamaika, na sjeveroistoku su Bahami, dok je na zapadu poluotok Jukatan. Ukupna površina Kube iznosi 110 861 km2, od čega 95% otpada na otok Kubu. Veća je od svih ostalih 3,700 karipskih otoka zajedno. Otok je dug 1250 km, pružajući se između najzapadnije i najistočnije točke (rt San Antonio i rt Maisí), a širok je oko 191 km. Havana (španj. La Habana) nalazi se na sjeverozapadnoj obali te je površinom najveći grad Kube. Havana je ujedno i kubanski glavni grad te najvažnija luka. Kuba je dio visoravni povezanom sa prostorima Floride, Bahama i Jukatana. Oko jedne četvrtine otoka je brdovito i brežuljkasto, a preostali dio čine zaravni. Viša brda pružaju se u smjeru od zapada prema istoku, a građena su od nabranih kristalinskih škriljavaca, gnajsa i granita. U većem dijelu otoka prekrivaju ih vodoravne naslage mezozojskih i tercijarnih vapnenaca. U njima su nastali prostrani krški ravnjaci na nadmorskoj visini 100-200 m. Na krajnjem zapadu je vapnenasto gorje Sierra de los Órganos (do 692 m) sa slikovitim kupastim kršem (tzv. mogote). Srednjim dijelom pruža se Sierra Excambray (do 1135 m), a istočnim krajem otoka Sierra Maestra s najvišim vrhom Pico Turquino (1974 m) i Sierra del Cristal (do1231 m). Gorja su nastala u paleozoiku, ali su nakon taloženja jurskih i krednih naslaga i tercijarnih vapnenaca većim dijelom poravnjena. Prirodna vegetacija očuvala se samo u planinama. Obala je uglavnom niska i osobito na južnoj strani vrlo razvedena. Otok je okružen prostranim kontinentalnim šelfom s plitkim morem, u kojem su brojni niski koraljni i pješčani otoci (tzv. cayos) te veći otok Isla de la Juventud. Tropska kišna šuma, u kojoj prevladavaju ebanovo i cedrovo drvo, pokriva pristranke gorja Sierra Maestra. Na ravnjacima u unutrašnjosti otoka razvijene su savane s mimozama, akacijama i palmama (tzv. Oreodoxia regia). Naplavne obale obrasle su mangrovama, a pješčane kokosovim palmama. Šume prekrivaju 25% površine. Polja duhana jedna su od najvažniji značajki Kube, jer ona ih doista ima u izobilju. Klima Kube je polutropska. Središnja godišnja temperatura iznosi 25 oC. Otok je na udaru tropskih oluja i hurikana između srpnja i studenog. U listopadu 1996. središnja Kuba pogođena je orkanom Lili. Brza evakuacija sačuvala je živote mnogih ljudi, ali snažna oluja (najgora u posljednjih deset godina) popraćena kišom napravila je milijune dolara vrijedne štete usjevima i zgradama koje su tako potpuno demolirane. Najraniji stanovnici Kube bili su Siboney, koji su emigrirali s Floride i raširili se na Bahame i Velike Antile. Dolazak Španjolaca 1492. g. označio je početak kraja za autohtona kubanska plemena. Bili su vrlo loše tretirani od strane Španjolaca te su bili prisiljeni biti robovi na plantažama. Kuba je, bez obzira na sve domoljubne pokušaje oslobođenja, bila nemoćna u borbi protiv jake španjolske vojske. Španjolsko-američki rat trajao je do prosinca1898.g., a završio je porazom Španjolaca te je označio kraj španjolske vladavine, ali i početak američke kontrole na Kubi. Prvi predsjednik Kube bio je Tomás Estrada Palma koji je na vlast došao 1902. g. Čelni ljudi kubanske revolucije, Fidel Alejandro Castro Ruz i Ernesto Che Guevara, uspjeli su 1956. ujedinili Kubance i povesti ih u trogodišnji gerilski oslobodilački rat. Argentinac Che Guevara, koji je svoj kratki život posvetio postavljanju i provođenju socijalističkih ideja ne samo na Kubi, nego i u drugim zemljama trećega svijeta (Angola, Bolivija, Nikaragva i dr.) jedan je od kubanskih nacionalnih heroja. Njegov lik može se naći u svakoj kubanskoj suvenirnici, a poznat je sigurno i u cijelome svijetu. 1967. g. u Boliviji otet je i naposljetku smaknut. 1972. g. je skopljeno nekoliko paktova sa SSSR-om uključujući financijsku pomoć i trgovinu. Fidel Castro uskoro je izabran za vođu države i vlade. Populacija Kube iznosi 11.308.764 stanovnika (srpanj 2004.) sa gustoćom naseljenosti 98 st./km2. 51 % populacije vodi se kao mulati, 37 % kao bijelci, te 11 % kao crnci. Kuba se vodi kao pretežno katolička zemlja, iako to baš i nije tako. Veliki postotak Kubanaca prakticira santeríu, mješavinu katoličke vjere i afričkih religija. Mnogi Kubanci ne vide konflikt u tome što se smatraju katolicima, vjernicima u santeríu i marksistima. Oko 30% populacije izjašnjava se kao ateisti. Školstvo i obrazovanje jedne su od najsvjetlijih točaka na ovom otoku. Školuju se većinom djeca od 6 – 14 godina. Kuba ima jedan od najvećih stupnjeva obrazovanja u svijetu, jer je čak 97% odraslih ljudi pismeno što je visok postotak za svjetski prosjek. U zemlji se nalazi 2 170 osnovnih škola i 47 viših ustanova, uključujući i 4 sveučilišta. Najveće sveučilište u zemlji je sveučilište u Havani koje je utemeljeno 1728. godine. Španjolski je službeni jezik na Kubi. Noćni život na Kubi doista zna biti vrlo atraktivan. Jedan od najpoznatiji mjesta je Tropicana Cabaret u samoj Havani. U ponudi ima spektakularne svjetlosne i zvučne efekte, a otvoren je još 1931. godine. Posjetitelji mogu uživati u blistavim spektaklima sa preko 200 pjevača i plesača u svojim kostimima. Moram priznati da sam prije pisanja ovog članka imala ponešto drugačiju sliku o Kubi. Sve što sam saznala tijekom čitanja literature za pisanje ovog članka nije moglo stati u sami članak jer ima toliko bitnih stvari vezanih uz ovu zemlju. Sada sam shvatila da Kuba ima mnogo toga čime se može ponositi, ali i mnogo toga što bi možda trebalo mijenjati. Očarala me njezina bogata i teška povijest te borba za nezavisnost. Iako su najveće svjetske sile htjele manipulirati kubanskim narodom, ostali su vjerni svojoj domovini. Upravo me ta naporna povijesna borba podsjetila i na sam hrvatski narod. Ipak, u toj dugačkoj gospodarskoj i socijalnoj krizi izrodio se i komunizam. Zanima me gdje bi Kuba danas stajala da je na vlasti neki drugi politički sustav. Osim povijesti, oduševilo me i samo stanovništvo. Zaključila sam da su Kubanci veoma gostoljubiv i ambiciozan narod. Nadam se da ću jednoga dana imati prilike i posjetiti Kubu, a posebno predivne pješčane plaže Varadera koji dokazuju rajski duh ovog otoka. Autor: Maja Kutija