http___www.tzkolan-mandre.com_hr_zanimljivosti_povijest-i-tradicija_1.xml
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 2.3 2.4 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 7.3
Back in the prehistoric times, i.e. approximately 1,800 years B.C. in the highlands of todays’ Kolan, there were the settlements of the old Liburni. The remnants of the walls on the Gornji Gradac mountain and at the St. Vid peak confirm this. There is another structure called Donji gradac that was a settlement of the Liburni of the time, but unfortunately these pre-historic settlement walls were destroyed during the construction of the Kolan-Mandre road thirty years ago. A witness of the settlement of the area are also numerous pre-historic tombs (Bronze jewellery was found in them) which can be found also on the surrounding pastures. The continuity of the settlements continued into the times of the Roman rule of the area which is visible by the numerous remnants of Roman rustic villas on the edges of the Kolan field (Kavrle, Ograda, Polačine, Jurevice, Rnakovac, Lazić, Didine, Stomorica.) The very name of Kolan probably comes from the Roman canal (Lat. kanalis) that led the water from the Kolan field (well) to the place Cisse near Novalja. Kolan as a settlement was for the first time mentioned in the historic documents responding of the Venetian Council to the Pag Council on 2 March 1441 when the Venetian Council permitted that on the area called Kolan a settlement be established. The parish church in Kolan dates from the very same year. On the territory of the cadastral municipality of Kolan (in the same borders there is also the today’s municipality) partially preserved are the mediaeval churches: St. Vid of 1348, St. Mark 1493, Holy Spirit 1391, Holy Mary 1393 and St. Jerolim (end of the 15th century). Through its entire history, Kolan was primarily a place of labourers that lived from farming and sheep-breeding, however the population also engaged in fishing in the neighbouring places of Mandre and Šimuni. Kolan used to have its mine on the territory of the Kolan field (Vela grba and Mala grba) where coal was dug for many years. Kolan, including Mandre, has 720 permanent inhabitants who are increasingly dealing in tourism and hospitality industry yet they have not left the production of their own healthy food. Kolan had its school a hundred years ago (1903). Since 1978, in Kolan there is the folk group KUD ‘Bartol Kašić’ preserving the old Kolan customs (dances, songs (pjesme nakanat) and carnival customs); in 2013 the children’s folk organisation KUD ‘Bartol Kašić’ was founded. History and Tradition Back in the prehistoric times, i.e. approximately 1,800 years B.C. in the highlands of todays’ Kolan, there were the settlements of the old Liburni. The remnants of the walls on the Gornji Gradac mountain and at the St. Vid peak confirm this. There is another structure called Donji gradac that was a settlement of the Liburni of the time, but unfortunately these pre-historic settlement walls were destroyed during the construction of the Kolan-Mandre road thirty years ago.
1.1 1.2 1.3 2.1 2.2 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 3.6 3.7 3.8 3.9 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 7.3
Još u prapovijesno doba, to jest oko 1800. godina prije Krista na brdima u blizini današnjeg mjesta Kolan bila su naselja starih Liburna. Ostaci zidina na brdu Gornji Gradac i na vrhu Sv.Vid to potvrđuju. Još jedna gradina pod nazivom Donji gradac bila je naselje Liburna iz istog vremena, ali su nažalost te prapovijesne zidine tog naselja uništene prilikom gradnje ceste Kolan-Mandre prije tridesetak godina. Potvrda o naseljenosti ovog područja su i brojni prapovijesni grobovi (u njima je pronađen i brončani nakit) kojih ima po okolnim pašnjacima. Kontinuitet naseljenosti se nastavlja u vrijeme rimske vladavine na ovim prostorima što je vidljivo po brojnim ostacima rimskih vila rustika na rubovima Kolanjskog polja (Kavrle, Ograda, Polačine, Jurevice, Rnakovac, Lazić, Didine, Stomorica.) Sam naziv Kolan dolazi vjerojatno po rimskom vodovodu (kanalu lat. kanalis) koji je iz Kolanjskog polja (Bunar) vodio vodu do mjesta Cisse u blizini Novalje. Kolan se prvi put kao naselje spominje u povijesnim dokumentima u odgovoru mletačkog vijeća paškom vijeću 2. ožujka 1441.g. kada je mletačko vijeće dozvolilo da se na području zvanom Kolan osnuje naselje. Iz iste godine datira i župna crkva u Kolanu. Na području k.o. Kolan (u istim granicama je današnja općina) su djelomično sačuvane srednjovjekovne crkvice: sv. Vid iz 1348. godine., sv. Marko 1493.godine, sv. Duh 1391.godine, sv. Marija 1393. godine i sv. Jerolim (kraj 15 st). Kroz cijelu svoju povijest Kolan je prvenstveno bio težačko mjesto koje je živjelo od ratarstva i ovčarstva, no stanovništvo se bavilo i ribarstvom u obližnjim mjestima Mandre i Šimuni. Kolan je nekada imao i svoj rudnik na području Kolanjskog polja (Vele grbe i Male grbe) gdje se dugi niz godina vadio ugljen. Kolan uključujući i Mandre broji 720 stalnih stanovnika koji se sve više bave turističkom i ugostiteljskom djelatnošću, ali ne zapuštaju ni proizvodnju vlastite zdrave hrane. Kolan je već prije sto godina imao svoju školu (1903.). Od 1978. u Kolanu djeluje KUD ”Bartol Kašić” koje njeguje stare kolanjske običaje (ples, pjesme nakanat i karnevalske običaje),2013. godine sa radom je počeo i dječji KUD ” Bartol Kašić ”. Povijest i tradicija Još u prapovijesno doba, to jest oko 1800. godina prije Krista na brdima u blizini današnjeg mjesta Kolan bila su naselja starih Liburna. Ostaci zidina na brdu Gornji Gradac i na vrhu Sv.Vid to potvrđuju. Još jedna gradina pod nazivom Donji gradac bila je naselje Liburna iz istog vremena, ali su nažalost te prapovijesne zidine tog naselja uništene prilikom gradnje ceste Kolan-Mandre prije tridesetak godina.