http___www.undp.org_content_croatia_hr_home_mdgoverview_overview_mdg3__1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1
6 Promote gender equality and empower women Where we are? While Azerbaijan has made a good progress to meet the target of eliminating gender disparities in education, continued attention is required to ensuring gender equality in decision-making as it remains below average for upper middle income countries. Azerbaijani women have high education level (99.5 percent), however in the recent years the tendency of early school drop out for girls was identified. In general, higher education in Azerbaijan is viewed as an important pre-requisite for a secure future, and gender disparities at the tertiary level of education are minimal (45.9 vs. 54.1 per cent in 2011). However, on the doctorate level the proportion of female students is only 18 per cent. Over the past decade the economic situation in Azerbaijan has been consistently improving and new employment opportunities have been generated, In 2011, women made up to 49.2 percent of economically active population in Azerbaijan. However, women still face both vertical and horizontal segregation in many sectors of employment. Women are concentrated mainly in low-wage sectors, deemed suitable for the ‘female nature’ such as education, health and social services. One of the areas in which gender differences place women at the greatest disadvantage in comparison to men is that of decision-making processes. While some positive trends are emerging, women are still underrepresented in elective offices and senior decision-making posts. For example, share of women in the Parliament of Azerbaijan has increased from 11% (2005) to 16% (2010). As regards executive branch of government, out of a total of 39 Ministers and Chairpersons of State Committees and Agencies, there is only one woman. At the level of Deputy Minister, only 6 percent are females. The ratio of men and women in the civil service also presents a picture of vertical discrimination – the higher the position, the fewer the number of women. For example, if compared to men, the ratio of women in the position of Head of Division is as low as 1 to 14. In analyzing the dynamics of participation by gender over the past four years, it is apparent that there is a slight increase (2%) in the number of women at higher grades. Disparities observed in the level of men’s and women’s participation in economic, social and political life are, to a large extent, accounted for by patriarchal attitudes and the stereotypes regarding women roles and responsibilities in the family and society, which constitute a significant impediment to the implementation of the legislative provisions. Women representation in the Parliament of Azerbaijan Targets for MDG3 - Eliminate gender disparity in primary and secondary education preferably by 2005, and at all levels by 2015 - Ratios of girls to boys in primary, secondary and tertiary education - Share of women in wage employment in the non-agricultural sector - Proportion of seats held by women in national parliament
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1 20.1 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 27.1 28.1 29.1 30.1 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 37.1 38.1 39.1 40.1 41.1 42.1 43.1 44.1 45.1 46.1 47.1 48.1 49.1 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 71.1 72.1 73.1 74.1 75.1 76.1 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 89.1 90.1 91.1 92.1 93.1 94.1 95.1 96.1 97.1 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1 108.1 109.1 110.1 111.1 112.1 113.1 114.1 115.1 116.1 117.1 118.1 119.1 120.1 121.1 122.1 123.1 124.1 125.1 126.1 127.1 128.1 129.1 130.1 131.1 132.1 133.1 134.1 135.1 136.1 137.1 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 144.1 145.1 146.1 146.2 146.3 146.4 146.5 146.6 147.1 147.2 148.1 148.2 149.1 149.2 149.3 149.4 149.5 149.6 149.7 150.1 150.2 150.3 150.4 151.1 151.2 151.3 151.4 152.1 152.2 153.1 153.2 153.3 153.4 154.1 156.1 157.1 157.2 158.1 159.1 160.1 161.1 162.1 163.1 164.1 165.1 166.1 167.1 168.1 169.1 170.1 171.1 172.1 173.1 174.1
- UNDP širom svijeta Zatvori UNDP je prisutan u brojnim zemljama i područjima preko 60 godina. Potražite detaljne informacije o tome što radimo i koji su naši uspjesi na terenu. Posjetite UNDP-ovu globalnu webstranicu. - Afganistan - Albanija - Alžir - Angola - Argentina - Armenija - Azerbejdžan - Bahrein - Bangladeš - Barbados - Belize - Benin - Bjelorusija - Bolivija - Bosna i Hercegovina - Brazil - Bugarska - Burkina Faso - Burundi - Butan - Cape Verde / Zelenortski otoci - Cipar - Crna Gora - Čad - Čile - Danska (Predstavništvo) - Demokratska Narodna Republika Koreja - Dominikanska Republika - Džibuti (Predstavništvo) - Egipt - Ekvador - Ekvatorijalna Gvineja - Eritreja - Etiopija - Fidži - Filipini - Finska (Predstavništvo) - Gabon - Gambija - Gana - Gruzija - Gvajana - Gvatemala - Gvineja - Gvineja-Bisao - Haiti - Honduras - Hrvatska - Indija - Indonezija - Irak (Republika) - Iran - Istočni Timor - Jamajka - Jemen - Jordan - Južna Afrika - Južni Sudan - Kambodža - Kamerun - Kazahstan - Kenija - Kina - Kirgistan - Kolumbija - Komori - Kongo (Demokratska Republika) - Kongo (Republika) - Kosovo - Kostarika - Kuba - Kuvajt - Lao NDR - Latvija - Lesoto - Libanon - Liberija - Libija - Litva - Madagaskar - Makedonija (Bivša Jugoslavenska Republika) - Malavi - Maldivi - Malezija - Mali - Maroko - Mauricijus - Mauritanija - Meksiko - Mijanmar - Moldavija - Mongolija - Mozambik - Namibija - Nepal - Niger - Nigerija - Nikaragva - Norveška (Predstavništvo) - Obala bjelokosti - Pakistan - Panama - Papua Nova Gvineja - Paragvaj - Peru - Program pomoći palestinskom narodu - Ruanda - Rumunjska - Ruska Federacija - Salvador - Samoa - Sao Tome i Principe - Saudijska Arabija - Sejšeli - Senegal - Sierra Leone - Sirija - Somalija - Srbija - Srednjoafrička republika - Sudan - Surinam - Svaziland - Šri Lanka - Švedska (Predstavništvo) - Tadžikistan - Tajland - Tanzanija - Togo - Trinidad i Tobago - Tunis - Turkmenistan - Turska - Uganda Prisutnost u regijiVećina UNDP-ovog rada provodi se kroz 5 regionalnih ureda. - Operativna podrška - Publikacije - Arhiva vijesti 6 Promovirati ravnopravnost spolova i osnažiti žene Gdje smo U Republici Hrvatskoj se provode potrebne aktivnosti za povećanje sudjelovanja žena u procesu političkog odlučivanja. Žena je vodila Hrvatsku Vladu u 2009. Jedna od pet potpredsjednika Vlade također je žena. Žena je na čelu jednog od 16 ministarstva. Ako uključimo vladske sekretara, ukupna participacija žena u Vladi iznosi 20%. Nadalje, 38 od 153 mjesta u Hrvatskom saboru drže žene, što čini 25 % ukupnog broja, što pokazuje pozitivan trend u odnosu na 2005 ( 32 zastupnika - 21,1 %). Na posljednjim lokalnim izborima u 2009, od ukupno 47.339 osoba na kandidatskim listama , bilo je 11.594 žena ( 24,5 % ) i 35.745 muškaraca ( 75,5 % ). U usporedbi s podacima iz lokalnih izbora 2005, može se zaključiti da je ukupna zastupljenost žena na listama za predstavnička tijela na svim razinama značajno narasla: broj ženskih kandidata povećao se s 19% na 24,5 %. Prema Zakonu o ravnopravnosti spolova, pri predlaganju liste kandidata za izbor članova lokalne samouprave predstavničkim tijelima, predlagatelji moraju poštivati načelo ravnopravnosti spolova i voditi brigu da postoji uravnotežena zastupljenost žena i muškaraca na izbornim listama. Zastupljenost jednog spola u tijelima političkog i javnog odlučivanja niža od 40 % smatra se značajnom neravnotežom u korist drugog spola. Ekonomska kriza ostavila je traga i na pokazateljima za cilj broj 3 : " Jačanje žene ekonomski:“ Stopa nezaposlenosti žena smanjila se s 11,1 % u 2007 na 10% u 2008, ali je rasla na 10,3 % u 2009. Ipak, sudjelovanje žena u samozapošljavanju povećalo se s 37,8 % u 2007 38,4% u 2008, a 38,7 % u 2009. U 2010, vlada je usvojila Žensku Strategiju razvoja poduzetništva 2010-2013. Izrada Strategije nastala je iz obveze za provedbu Nacionalne politike za promicanje ravnopravnosti spolova 2006 - 2010, a cilj je povećati broj žena poduzetnica i stvoriti uvjete za uključivanje većeg broja žena na tržištu rada i smanjiti stopu nezaposlenosti. Osim toga, s obzirom na pitanje o ekonomskom osnaživanju žena, te u svrhu pomaganja obitelji, posebno obiteljima s jednim roditeljem, mogućnost organiziranja produženog boravka za djecu u osnovnim školama je uveden u 2008, kao što je i Hrvatski nacionalni obrazovni standard za osnovnu školu. Zaposleni roditelji, posebno samohrane majke, mogu na taj način postići bolju ravnotežu između radnog i obiteljskog života. Osim toga, kontinuirana financijska podrška je predviđena za projekte u organizaciji civilnoga društva usmjerenog na osnaživanje obitelji, uključujući i obitelji s jednim roditeljem. Problem nasilja u obitelji se također kontinuirano rješava u širem konteksu obiteljskih odnosa. Doista, suzbijanje nasilja nad ženama je sastavni dio Nacionalne strategije za zaštitu od obiteljskog nasilja 2008-2010, koju je Hrvatska vlada usvojila 2007 s ciljem jačanja postojećih i stvaranja novog pravnog, obrazovnog, socijalnog i institucionalnog sustava zaštite za žrtve obiteljskog nasilja. Mjere su usmjerene na edukaciju stručnjaka koji rade u ovom području, razvoj psihosocijalnog tretmana za počinitelje nasilja, analize i provedbe zakona, razvoj i podršku skloništa za žrtve obiteljskog nasilja, poboljšanje statusa žrtava u postupku, te podizanje javne svijesti po ovom pitanju. Posebna pozornost Nacionalne strategije je dana ženama s invaliditetom koje su žrtve obiteljskog nasilja, a njihove posebne potrebe uvijek se uzimaju u obzir pri provedbi mjera za njihovu zaštitu. Od 2005, veliki napredak je postignut u borbi protiv nasilja u obitelji i na jačanju kaznenopravne zaštite za žrtve obiteljskog nasilja i trgovine ljudima. Dakle, novi Zakon o kaznenom postupku (prosinac 2008 ) uveden je po prvi put u hrvatski pravni sustav dozvoljava žrtvama da budu sudionici u sudskom postupku te ostvaruju posebna prava ( psihološka i stručna pomoć, sudjelovanje u postupku kao oštećenik, pravo na savjetnika, pravo na naknadu materijalne i nematerijalne štete financirano iz državnog proračuna, itd.). U razdoblju od posljednjeg Izvješća iz 2005, broj savjetovališta i skloništa za žrtve obiteljskog nasilja je u porastu. Prema podacima iz prosinca 2009 pomoć žrtvama obiteljskog nasilja putem psihološkog savjetovanja nudile su 37 puta, a smještajne usluge ponuđene su bile 19 puta od strane pravnih osoba, organizacija civilnog društva, ustanova socijalne skrbi i vjerkih institucija. Što se tiče cilja broj 7 - " Usklađivanje privatnog i profesionalnog života,“ mora se naglasiti da je Zakon o rodiljnim i roditeljskim potporama koji je na snazi od početka 2009, koji između ostalog, promiče uključenost očeva u obiteljski životu, te uravnotežuje prisutnost obaju roditelja na tržištu rada. Dok je u 2005 broj očeva u ukupnom broju korisnika rodiljnih i roditeljskih potpora iznosio oko 1 %, u 2009 iznosio je oko 2 %, a očekuje se i daljnje povećanje korištenja tih naknada od strane očeva. Iako je napredak u rodno osjetljivim statističkim podatcima vidljiv, potrebno je nastaviti rad na podizanju svijesti o tijelima državne uprave, a osobito u privatnom sektoru s obzirom na potrebu za rodno - raščlanjivanje podataka. Potrebno je naglasiti da je ostvarivanje prava na jednake mogućnosti i prava na istu kvalitetu usluga za žene i muškarce ne znači " neutralna pristup", nego uključuje usklađivanje uslužnih specifičnosti i različite potrebe žena ili muškaraca. To se posebno odnosi na područje rada i zapošljavanja i na područje socijalne zaštite i borbe protiv siromaštva. Ženske pripadnice nacionalnih manjina, starije žene koje žive same, i žena koje žive u ruralnim područjima su posebno ranjive skupine na kojima se precizni statistički podaci moraju očuvati. Aktivnosti UNDP-a u Hrvatskoj Preživjeti seksualno nasilje u ratu Napisala: Jasmina Papa Sunčano je i svježe jutro u ožujku 2012. Stižemo u Vukovar, grad u istočnoj Slavoniji koji je bio jedno od poprišta najgorih zvjerstavamore 0.84 years remaining until 2015 The 8 Millennium Development Goals - 1 Eradicate extreme hunger and poverty - 2 Achieve universal primary education - 3 Promote gender equality and empower women - 4 Reduce child mortality - 5 Improve maternal health - 6 Combat HIV/AIDS, malaria and other diseases - 7 Ensure environmental sustainability - 8 Develop a global partnership for development Targets for MDG3 - Eliminate gender disparity in primary and secondary education preferably by 2005, and at all levels by 2015 - Ratios of girls to boys in primary, secondary and tertiary education - Share of women in wage employment in the non-agricultural sector - Proportion of seats held by women in national parliament