http___www.tzcavtat-konavle.hr_nosnja.php_lang_hr_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 7.1 8.1 9.1 10.1 11.1
... that Cavtat is the birth place of the great Croatian painter Vlaho Bukovac. ... that the seabed in the Cavtat area hides one of the biggest amphora sites in the Mediterranean. ... that Cavtat is a leading conference destination in Croatia. ... that three islands near Cavtat - Mrkan, Bobara and Supetar - are a protected ornithological reservation, as a nesting area for larus cachinnans, a type of seagull. ... that the Sunday folklore events have been held in Čilipi since 1967. ... that Cavtat was supplied with fresh water by a Roman aqueduct in the 1st century AD. It was brought from the Vodovađa source in the eastern Konavle. ... that the first quarantine (called lazareti) for protection against contagious diseases was founded by the Dubrovnik Republic in 1377 on the islands of Bobara and Supetar. ... that the Račić family mausoleum in Cavtat is the work of the great Croatian sculpturer Ivan Meštrović. ... that Snježnica, is the greatest mountain peak in Konavle, 1234 m high. Whether you have already visited Cavtat and Konavle, or you are planning to visit us, these pages will provide information which will help you to reach us, to find accommodation which meets your wishes, and to become familiar to our region, customs and tradition. We hope that the information offered on our web site will help you in planning your stay in our region.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 10.1 10.2 11.1 12.1 13.1 13.2 13.3 14.1
... da je Cavtat rodno mjesto velikog hrvatskog slikara Vlaha Bukovca. ... da podmorje Cavtata krije jedno od najvećih nalazišta amfora na Jadranu i Mediteranu. ... da je Cavtat jedno od vodećih kongresnih odredišta u Hrvatskoj. ... da su otoci Mrkan, Bobara i Supetar ispred Cavtata zaštićeni kao posebni ornitološki rezervat kao značajno gnjezdilište galeba klaukavca (lat. larus cachinnans). ... da se nedjeljne folklorne priredbe u Čilipima održavaju od 1967. godine. ... da je rimskim akvaduktom Cavtat dobivao vodu iz izvora Vodovađa u istočnim Konavlima još u prvom stoljeću. ... da je na otočićima Bobara i Supetar Dubrovačka republika 1377. godine osnovala prvu karantenu (lazarete) radi zaštite od zaraznih bolesti. ... da je mauzolej obitelji Račić u Cavtatu djelo velikog hrvatskog kipara Ivana Meštrovića. ... da je Snježnica, najveći planinski vrh u konavlima, visok 1234 m. Identitet ljudi i prostora kroz povijest bio je iskazivan i kroz narodne nošnje. Konavoska narodna nošnja, posebice ženska, zbog svoje ljepote, elegancije i estetike u sebi na poseban način utjelovljuje stoljetnu kulturu življenja ovdašnjih ljudi te je do današnjih dana ostala možda i najljepši reprezent hrvatskog folklornog blaga. Ženska konavoska nošnja na jedinstven način, skladom prirodnih materijala od kojih je izrađena, ukrasnih elemenata konavoskog veza, nakita i pojedinih dijelova odjeće, daje i inače lijepim Konavokama posebnu eleganciju kroz čitav život, od djevojaštva do starosti. Iako u osnovnim elementima jednaka (ukrasi prsa i orukavlja, naglašen struk, duljina do gležnja, pokrivalo za glavu), konavoska nošnja je kroz detalje progovarala o imovnom, a posebno socijalnom statusu žene (djevojka, udana žena, udovica i sl.). Konavoski vez je osnovni dekorativni element ženske nošnje koji se vezao na poprsnicama i orukavlju. Originalno je vezen svilenim koncem, koji se dobivao od dudova svilca koji se posebno brižno i pažljivo uzgajao u svakoj konavoskoj kući i bojao prirodnim bojama. Strogo simetrični geometrijski motivi u bezbroj oblika najčešće su rađeni u crvenoj, crnoj i tamnozelenoj boji sa zlatnožutim obrubima. Zbog svoje ljepote i izrazite prilagodljivosti, konavoski se vez danas aplicira na brojne uporabne predmete (stolnjake, ženske torbice, ukrasne elemente za svečane haljine, podmetače, jastuke, etuije za naočale, uokvirene slike konavoskog veza i dr.), održavajući na taj način tradiciju rukotvorstva živom, ali i promovirajući na najbolji način Konavle širom svijeta.