http___www.trazimsmjestaj.com_hr_croatia-gastronomy_1.xml
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 6.2 6.3 6.4 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 7.6 7.7 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 9.5 9.6 9.7 9.8 9.9 10.1 11.1 11.2 11.3 11.4 12.1 13.1 13.2 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 18.1 18.2 18.3 18.4 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 19.6 20.1 20.2 20.3 20.4 20.5 20.6 20.7 20.8 21.1 22.1 22.2 22.3 22.4 22.5 23.1 23.2
Národní jídla a nápoje Restaurace v Chorvatsko! Co si dát k jídlu? Co si dát k pití? Tradični jidla pro ruzne priležitosti Mnohe chorvatske tradični slavnosti jsou vyrazne spojeny s jidlem, bez ohledu na to, zda souvisi s naboženstvim (prevažne katolicke svatky: Vanoce, Velikonoce, poute, oslavy dnu mistnich svatych patronu) nebo na nezapomenutelnych momentu behem života pojedince ( krest, svatba, narozeniny atd.). Nektere oslavy jsou verejneho charakteru, jako svatek dionizijskeho dne sv. Martina, ktery se slavi na farmach, ve vinnych sklipcich a v restauracich. Zatimco jine jsou temer vyhradne v rodine ( svatby, krtiny, Vanoce, Novy rok, Velikonoce atd.). Každy svatek ma sve typicke jidlo. Gulaš z veproveho masa a brambor se konzumuje na poutich a na veletrzich, Treska obecna se pripravuje na Štedry den a Velky patek, veprove maso se ji na Novy rok, koblihy jsou nedilnou současti oslav masopustu, na jihu pripravuji podobny kolać kroštule. Šunka a varena vejce se zelenou zeleninou jsou podavany na Velikonoce, zatimco za dezert jsou tradični kolače ( napriklad mazanec). Kulen v dobe sklizne, husa na den sv. Martina, zatimco krocan a jina drubež a sarma se podavaji na Vanoce. Na svatbe je velky vyber jidel a kolaču a cukrovi,jako jsou broskve, medvedi tlapičky, perniky a kobližky. Vetšine lidi jsou vždy oblibene jehneči pokrmy a selatko na rožni, ryby na grilu, kalamary na ruzne zpusoby, maso na grilu: ražniče, čevapčiče a michane maso, šunka a ovči syr, uzena šunka a čerstvy syr se zakysanou smetanou, rybi paprikaš, teleci... Pobrežni kuchyne : Istrie a Kvarner Ruzne druhy syru a chladna jidla jsou istarske speciality. Istarska a Kvarnerska kuchyn predstavuje specialni druh chorvatske kuchyne: to je smes vnitrozemske a pobrežni. Tyto regiony jsou bohate vynikaji rybou a morskymi plody. Mezi nejcennejšimi druhy , ktere se nachazeji na severnim Jadranu jsou krevety, kalamary a koryši z Limskeho kanalu. Po vynikajici šunce- pršutu se syrem a s olivama, tradični vinne sklepy nabizeji rybi polevku, rybi gulaš, varene krevety, bily a černy rizoto s morskymi plody a jine pokrmy typicke pro centralni častu istarskeho poloostrova – tradični vino "supica", polevka podobna italske minestrone ( "maništra","manestra" nebo "menestra"), testoviny a maso pripravene s dodanim slavnych lanyžu (tartufa), ktere jsou pestovane v teto oblasti. Reč je o velmi vzacnem druhu hub, ktere hledaji jen specialne vycvičeni psy a prasata. Predpoklada se, že tyto houby maji afrodiziakalni vlastnosti. Mezi vynikajici istrijanska vina patri Malvazija Buje, Cabernet Poreč, Souvignon a Merlot jako i Teran z Buzeta, Vrbnička zlahtina, šampanske Bakarska vodička atd. Dobre restaurace jsou na každem kroku v Istrii, zejmena v Opatiji, Crkvenici, Rovinju a v Poreči, take i ve vnitrozemi a na ostrovech. Pobrežni kuchyn: Dalmacie Kuchyne Dalmacie a ostrovu navazuje na trend vyživy modenich norem. Jemne varene jidlo ( hlavne ve vode nebo na grilu) i mnoho ryb, olivovy olej, zelenina a divoke bylinky, ktere se nachazeni podel pobreži , jsou duvod, proč se tako kuchyn považuje za velmi zdravou. Dalmatinska vina, jako i olivovy olej a slane olivy, ceneny jsou z davnych dob, či dnešni nazvy druhu to odhaluji (Grk: z ostrova Korčula, Prc z osoka Hvara). K slavnym vinum parti Dingač a Pošip z poostrova Pelješac, Babić z Primoštena, Vugava a Plančić z ostrova Hvar... take Pošip a Grk z Korčule, Marastina z Lastova, Malvazija z Dubrovnika, atd., a taktež Prošek (slatko dezertni vino), velmi silne brandy a likery ( Maraskino, Vlahov). Although even today every area has its own way of preparing certain dishes, the cuisine of the islands represents a separate world, their distinguishing features having been discovered only recently, such as the cuisine of the islands of Hvar, Korcula, Brac (vitalac, a dish made from lamb offal wrapped in lamb gut and spike-roasted), Vis (spike-roasted pilchards, as during the Ancient Greek period; flat cake with pilchards from Komiza and Vis, related to the modern-day pizza). Fresh sea fish (dog's tooth, gilthead, sea-bass, grouper, mackerel, pilchards) grilled, boiled or marinated; then there are molluscs (squid, cuttlefish, octopus), crustaceans (shrimps, lobsters) and shellfish (mussels, oysters, date-shells) boiled in a fish stew or as a risotto. Of the meat dishes, prosciutto is unarguably unrivalled - pork leg smoked and dried in the bora (from Drnis), served with dry, mostly sheep’s cheese (famous sorts of cheese are those from Pag and Dubrovnik) and salted green and black olives, capers and pickled onions. Lamb is also very highly valued, especially boiled or baked on an open fire (Franjevacka begovica from Visovac, or lopiz from the island of Iz); also, dried mutton (kastradina), roast beef, Dalmatian stew (pasticada) with gnocchi, offered by many restaurants. Lightly boiled vegetables are also favourite dishes (Swiss chard with potatoes, tomato sauce) often a mixture of cultivated and self-sown vegetables, spiced with olive oil and wine vinegar, or served with meat (manestra - pasta with minced meat; Aramaic - stuffed vine leaves). Regions with an abundance of fresh water are famous for their frog, eel and river crab dishes (the Neretva valley, Trilj and the Cetina basin). Typical Dalmatian desserts win the heart with their simplicity. The most usual ingredients include Mediterranean fruit, dried figs and raisins, almonds, honey, eggs (rafioli, mandulat, smokvenjak, the gingerbread biscuits from the island of Hvar - rozata). Continental kitchen: Gorski Kotar and Lika The cuisine of Gorski Kotar and Lika reflects living conditions in the forested highlands and pastures, where summers are short and winters long, which limits the availability of foodstuffs. It is recognized by its simplicity (open-fire cooking and baking), as is the case with regions closer to the sea (Dalmatinska Zagora and central Istria), but everyday meals include predominantly continental products - pura (or palenta) - boiled maize, boiled potatoes, or potato halves baked in their skin, pickled cabbage, broad-beans and runner beans, cow’s and sheep’s milk and delicious cheeses (fermented cheese known as basa, and dried cheese), meat, fresh and smoked lamb, mutton and pork, as well as venison. These regions are also rich in mushrooms and self-sown herbs, but there are also delicious, strong plum brandies and brandies made from forest fruits, or mixed with honey. The cuisine of Lika is found in the region of the Plitvice Lakes, and fine homemade cheese can be bought from roadside stalls when driving through Lika. Continental kitchen: Northwest Croatia The cuisine of northwest Croatia is characterized by many simple, delicious dishes. Bread is mostly made from maize, barley, or a mixture of the two, and cakes are often similar in texture to bread (kukuruznjaca - made from maize; periaca, zelevanka, buhtli, doughnuts, walnut and poppy-seed loaves). A profusion of pasta dishes, dairy products (made mostly from cow’s milk), as well as plenty of vegetables (beans, potatoes, cabbage, etc.), often mixed with meat to form a broth (zucchini, cucumbers, runner beans, broad beans, peas in the summer, and beans with pickled cabbage in winter, beans with barley porridge) and salads (fresh cucumbers with sour cream and garlic, lettuce, tomato salad, peppers and onions). This is where food provision for the winter is still made in the traditional manner (pickled cabbage, cucumbers boiled in vinegar, pickled peppers, red beet, as well as sweet dishes - plum jam, rosehip jam, bottled fruit, etc.). In the same way that southern cuisine differs from island to island, so does the cuisine in this part of the country differ from one region to the next. In the region of Medjimurje one really must sample buckwheat porridge with meat from fat meat or blood-sausages, as well as side dishes of baked beans or potatoes, formed in cones, with rich spices, or smoked or dried cow’s cheese turas, known in the region of Podravina as prge. Turkey with mlinci (a boiled pasta dish), strudels of various kinds, as well as pumpkin cake with poppy seeds, have spread from the region of Zagorje throughout Croatia. It is hard to find more delicious geese and ducks than those from the region of Turopolje, or baked carp (krapec na procep) than those from the regions of Moslavina and Posavina. The region of Banovina became famous for its winter salami (Gavrilovic salami). blood-sausages, garlic-sausages and other special sausages, for baking with pickled cabbage, boiled smoked pork leg with potato or bean salad with onion, are favourite dishes almost everywhere. Samobor, a small town near Zagreb, is an ideal venue for a gastronomic excursion. Its picturesque restaurants offer Samobor Steak, Samobor custard slices, salami and kotlovina - port and potato stew - hermet (sweet, spicy wine) and mustards which have been prepared here for almost two hundred years. The cuisine of Varazdin, and in particular of Zagreb, represents urban, metropolitan cuisine, related to the more famous cuisine of Venice. Of course, Zagreb has also its steak (bread-crumbed veal stuffed with cheese), and it also offers a variety of roast dishes (beef, pork and fowl) served with potatoes, vegetables and horseradish, as well as various stews (wine goulash, bacon and tripe, lungs "sour art"), grilled meat, pasta… Delicious sweets continue a tradition hundreds of years old – a tradition of the "baking woman of Gric" and bishops’ pastry-cooks, revealing Croatian dessert cuisine in its entirety (Croatian pancakes, Zagorje strudel, strudel stuffed with cottage cheese, or apple strudel, bucanica, various cakes, ice-creams). Zagreb’s contemporary cuisine is international, with the finest Italian cuisine widely represented. Restaurants frequently offer better quality fish than those available on the coast, more delicious lamb than in the region of Lika, and better kulen than in Slavonia. One should savour the following wines from this region: Portugizac from Plesivica and Jastrebarsko, Rhine Riesling, Chardonnay from Strigovan, Muscat Otonel, Turk's sparkling wines, as well as wines from the wine-cellars in Bozjakovina, Pinot Blanc from Sveti Ivan Zelina, Moslovina Skrlet from Voloder, as well as many other wines, but also the traditional drink, gvirc (gvirc, mead) sipped with gingerbread biscuits. Continental kitchen: Slavonia and Baranja Slav Rich and fertile Slavonia and Baranja comprise the bread basket of Croatia, and so white bread, flat cakes and many other cakes filled with walnuts, with poppy seeds or plum jam, have been baked here since ancient times, made from the most representative pastry made from green wheat. Pasta, potato, beans, dairy dishes and fat meat dishes (cottage cheese with sour cream, dried cheese) and fattened fowl and pork dishes are also prepared here. Such types of food were once cooked to provide the energy required for heavy work, although these days their preparation is considered too time consuming, and requiring too much effort. In these regions hot goulash (beef, venison), regos (several meats with pasta), fish paprika-flavoured stew (with various fish: carp, pike, sheat-fish, etc.) are typical. Smoked and dried pork ham, sausages, as well as kulen are also firm favourites, especially when served as a delicacy with cottage cheese, peppers, tomatoes and green onions or pickled vegetables (tursija). The plum brandy made in this region is very smooth, and wines, such as Kutjevacka Grasevina and Kutjevo Chardonnay, the Rhine Riesling of Enjingi, and also the Grasevinas of Krautheker and Zdjelarevic, Ilok Thaminer, Pinot Blanc from Pajzos and Endent Riesling from Belje are greatly appreciated the world over. Wines from the wine cellars of the Djakovo diocese, famous for the production of wines used in liturgical services, are equally well known.
1.1 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1 9.2 10.1 10.2 11.1 12.1 13.1 13.2 14.1 15.1 16.1 16.2 17.1 18.1 18.2 18.3 19.1 19.2 20.1 20.2 21.1 22.1 23.1 24.1 25.1 26.1 26.2 27.1 28.1 28.2 29.1 29.2 30.1 30.2 31.1 32.1 33.1 34.1 35.1 36.1 36.2 37.1 37.2 38.1 38.2 39.1 40.1 40.2 41.1 42.1 43.1 44.1 44.2 45.1 46.1 47.1 47.2 48.1 49.1 49.2 50.1 51.1 52.1 53.1 54.1 55.1 56.1 57.1 58.1 59.1 60.1 61.1 62.1 63.1 63.2 64.1 65.1 66.1 67.1 68.1 69.1 70.1 70.2 71.1 72.1 73.1 73.2 74.1 75.1 75.2 76.1 76.2 77.1 78.1 79.1 80.1 81.1 82.1 82.2 83.1 84.1 85.1 86.1 87.1 88.1 88.2 89.1 90.1 91.1 91.2 92.1 93.1 94.1 95.1 95.2 96.1 97.1 97.2 98.1 99.1 100.1 101.1 102.1 102.2 103.1 104.1 105.1 106.1 107.1 107.2 108.1 109.1 110.1 110.2 111.1 112.1 112.2 113.1 113.2 114.1 114.2 115.1 116.1 117.1 117.2 118.1 119.1 120.1 120.2 121.1 122.1 122.2 123.1 124.1 125.1 126.1 127.1 128.1 129.1 130.1 131.1 131.2 132.1 133.1 134.1 135.1 136.1 137.1 138.1 139.1 140.1 141.1 142.1 143.1 143.2 144.1 145.1 145.2 146.1 147.1 147.2 148.1 149.1 150.1 151.1 152.1 153.1 154.1 155.1 156.1
Hrvatska Kuhinja Posjetite restorane u Hrvatskoj! Što pojesti? Što piti? Tradicionalna jela za razne prigode Mnoge hrvatske tradicionalne svečanosti izravno su povezane s hranom, bez obzira na to odnose li se na vjeru (mahom katolički blagdani: Božić, Uskrs, hodočašće, proslave dana mjesnih svetaca zaštitnika) ili na značajne trenutke u životu pojedinca (krštenje, vjenčanje, rođendan itd.). Neke su svečanosti javnog karaktera, poput dionizijskog dana sv. Martina koji se slavi na imanjima, u vinskim podrumima i restoranima, dok se druge obilježavaju isključivo u obitelji (vjenčanja, krštenja, Božić, Nova godina, Uskrs itd.). Svaki blagdan karakterizira jedno jelo. Gulaš od svinjetine i krumpira jede se na hodočašćima i sajmovima, bakalar se priprema na Badnjak i Veliki petak, svinjetina se jede na Novu godinu, krafne su neodvojivo povezane s karnevalskim priredbama, a na jugu pripremaju sličan kolač, kroštule. Šunka i kuhana jaja sa zelenim povrćem poslužuju se za Uskrs, a desert su tradicionalni kolači (recimo pinca). Kulen u doba žetve, guska na dan sv. Martina, dok se pura i druga perad te sarma poslužuju na Božić. Na vjenčanjima poslužuje se niz jela s kolačima i keksima, kao što su breskvice, medvjeđe šape, paprenjaci, fritule. Mnogima su u svakoj prilici omiljena jela janjetina i odojak s ražnja, riba na gradele, lignje na različite načine, meso s roštilja: ražnjići, ćevapčići i miješano meso, pršut i ovčji sir, dimljena šunka i svježi sir s kiselim vrhnjem, riblji paprikaš, teletina... Primorska kuhinja: Istra i Kvarner Razne vrste sireva i hladnih jela istarski su specijalitet. Istarska i Kvarnerska kuhinja predstavlja posebnu vrstu hrvatske kuhinje: to je spoj kontinentalnoga i mediteranskog. Ove regije bogate su iznimnom ribom i morskim plodovima. Najvrednije vrste koje se mogu naći na sjevernom Jadranu su škampi, lignje i školjke iz Limskog kanala. Nakon izvrsnoga pršuta sa sirom i maslinama, mnogi tradicionalni vinski podrumi nude riblju juhu, riblji gulaš, škampe na buzaru, bijeli i crni rižot s plodovima mora kao i ostala jela tipična za središnji dio istarskoga poluotoka - tradicionalnu vinsku "supicu", varivo nalik na talijanski minestrone ("maništra", "manestra" ili "menestra") te jela s tjesteninom i mesom pripremljena uz dodatak slavnih tartufa koji se uzgajaju u ovome kraju. Riječ je o veoma cijenjenoj samonikloj vrsti gljiva koju nalaze posebno istrenirani psi i svinje. Smatra se da te gljive imaju afrodizijačka svojstva. Iznimna istarska vina uključuju Malvaziju iz Buja, Porečki Cabernet, Sauvignon i Merlot kao i Teran iz Buzeta, Vrbničku žlahtinu, pjenušac Bakarsku vodicu itd. Dobri se restorani mogu naći diljem Istre, a pogotovo na Opatijskoj, Crikveničkoj, Rovinjskoj i Porečkoj rivijeri kao i u unutrašnjosti te na otocima. Primorska kuhinja: Dalmacija Kuhinja Dalmacije i otoka slijedi trend modernih prehrambenih normi. Lagano kuhanje hrane (uglavnom u vodi ili na žaru) i mnogo ribe, maslinovog ulja, povrća i samoniklih trava koje se mogu naći uz obalu je razlog zbog čega se ova kuhinja smatra veoma zdravom. Dalmatinska vina, kao i maslinovo ulje i slane masline, cijenjena su od drevnih vremena čija današnja imena sorti to otkrivaju (Grk : s otoka Korčule; Prcs otoka Hvara). Čuvena vina uključuju Dingač i Pošip s poluotoka Pelješca; Babić iz Primoštena; Vugava i Plančić s otoka Hvara... te Pošip i Grks Korčule; Marastina s Lastova; Malvazija iz Dubrovnika, itd., i također Prošek (slatko desertno vino), veoma jaku lozu i travarice i likere (Maraskino, Vlahov). Iako, čak i danas, svako područje spravlja određena jela na svoj, jedinstveni način, dalmatinska kuhinja predstavlja zaseban svijet čije su značajke tek nedavno otkrivene, kao što je kuhinja otoka Hvara, Korčule, Brača ( vitalac, jelo spravljeno od janjećih iznutrica umotanih u crijevo te pečeno na gradelama), Vis (sardine na gradelama, kao u vrijeme starih Grka; pita sa sardinama s Komiže i Visa, jelo slično današnjoj modernoj pizzi). Svježa morska riba (zubatac, brancin, lovrata, kirnja, skuša, sardina) na roštilju, kuhana ili marinirana; zatim tu su mekušci (lignje, sipe, hobotnice), rakovi (škampe, jastozi) i školjke (dagnje, kamenice, mušule) kuhane u ribljoj juhi ili kao rižoto. Od jela od mesa, pršut je nedvojbeno bez rivala - svinjski but dimljen i sušen na buri (iz Drniša), serviran sa suhim, uglavnom kozjim sirom (poznati sirevi su oni s Paga i iz Dubrovnika) i slanim zelenim i crnim maslinama, kaparama i lučicama. anjetinja je također veoma cijenjena, osobito kuhana ili pečena na otvorenoj vatri (Franjevačka begovica s Visovca, ili lopiz s otoka Iža); također, sušena ovčetina (kaštradina), rozbif, Dalmatinski gulaš (pašticada) s njokima, koji poslužuju mnogi restorani. Kuhano povrće je također omiljeno jelo (blitva s krumpirima, umak od rajčica), često je mješavina uzgojenog i samoniklog povrća, začinjenog maslinovim uljem i vinskim octom ili serviranog s mesom (manestra - tjestenina s mljevenim mesom, arambašići - punjeni listovi loze). Područja s izobiljem svježe vode poznata su po žabama, jeguljama i riječnim rakovima (dolina Neretve, Trilj i sliv Cetine). Tipični Dalmatinski deserti osvajaju srca svojom jednostavnošću. Najuobičajeniji sastojci uključuju mediteransko voće, suhe smokve, grožđice, bademe, med, jaja, ravioli, mandulat, smokvenjak, paprenjaci s otoka Hvar - rožata. Kontinentalna kuhinja: Gorski Kotar i Lika Kuhinja Gorskog Kotara i Like odražava životne navike života na planinama, među šumama i pašnjacima, gdje su ljeta kratka, a zime hladne što ograničava raznovrsnost ponude hrane. Ova se kuhinja odlikuje jednostavnošću (kuhanje i pečenje na otvorenoj vatri) kao što je slučaj i s regijama bližim moru (Dalmatinska Zagora i središnja Istra), no svakodnevna jela uglavnom sadrže kontinentalne proizvode - pura (ili palenta) - kuhani kukuruz, kuhani krumpiri ili polovice krumpira pečene zajedno s njihovom ljuskom, kiseli kupus, grah, kozje i kravlje mlijeko te izvrsni sirevi (fermentirani sir zvani basa, i dimljeni sir), meso, janjetina, ovčetina, svinjetina te divljač. Ovo je područje također bogato gljivama i samoniklim biljem, a poznato je i to izvrsnim jakim rakijama šljivovicama te rakijama od šumskog voća ili onima miješanima s medom. Lička se kuhinja susreće i u području Plitvičkih jezera, a s privatnih štandova uz cestu može se kupiti izvrstan domaći sir. Kontinentalna kuhinja: Sjeverna Hrvatska Kuhinja sjeverozapadne Hrvatske okarakterizirana je mnogim jednostavnim, ukusnim jelima. Kruh se uglavnom peče od kukuruza, ječma ili mješavina oba ova sastojka, a kolači su kakvoćom često veoma slični kruhu (kukuružnjača - od kukuruza; periača, zelevanka, buhtli, krafne, orahnjača i makovnjača). Obilje je jela od tjestenine, mliječnih proizvoda (uglavnom od kravljeg mlijeka), kao i mnogo povrća (grah, krumpiri, kupus, itd.), često pomiješanog s mesom u juhu (tikvice, krastavci, mahune, grah, ljeti i grašak, i grah s kiselim zeljem zimi, grah s ječmom) i salata (svježi krastavci s kiselim vrhnjem i češnjakom, zelena salata, salata od rajčica, paprike i luka). Ovdje se zimnica još uvijek pripravlja na tradicionalni način (kiseli kupus, krastavci kuhani u octu, kisele paprike, cikla, kao i slatka jela - džem od šljiva, džem od šipka, flaširano voće, itd.). Kao što se kuhinja na jugu razlikuje od otoka do otoka, tako i u ovom dijelu zemlje, jela se razlikuju od područja do područja. U Međimurju se mora kušati pura sa slaninom ili krvavicama, kao i razni prilozi od zapečenog graha i krumpira, jako začinjenih, do dimljenog ili sušenog kravljeg sira, u Podravini poznatog kao prge. Purica s mlincima (kuhana tjestenina), štrudli različitih vrsta, kao i bućnica s makom, jela su koja su se proširila od Zagorja na cijelu Hrvatsku. Teško je pronaći ukusniju gusku i patku od onih iz Turopolja, ili pečenog šarana (krapec na procep) od onog u Moslavini i Posavini. Banovina je postala poznata po zimskoj salami (Gavrilović salama). Krvavice, češnjovke i druge posebne kobasice za jela s kiselim kupusom, kuhana svinjska nogica s krumpir salatom ili salatom od graha s lukom, omiljena su jela gotovo svugdje. Samobor, gradić pored Zagreba, je idealno mjesto za gastronomski izlet. Njegovi slikoviti restorani poslužuju Samoborski odrezak, Samoborski šodo, salame i kotlovinu - vinski i krumpir gulaš - hermet (slatko vino) i senfove koji se ovdje spravljaju već gotovo dvije stotine godina. Kuhinja Varaždina, i posebice Zagreba, predstavlja urbanu, velegradsku kuhinju, usko povezanu s poznatijom kuhinjom iz Venecije. Naravno, Zagreb također ima svoj odrezak (pohani teleći odrezak punjen sirom), i također se poslužuju razna pečenja (govedina, svinjetina i perad) s krumpirima, povrćem i hrenom, kao i razni gulaši (vinski gulaš, tripice sa slaninom, plućica na kiselo), pečeno meso, tjestenina… Ukusna slatka jela nastavljaju tradiciju staru stotinama godina - tradiciju pekarice s Griča i biskupskih slastičara, otkrivajući Hrvatske deserte u svojoj cjelovitosti (Hrvatske palačinke, Zagorski štrudli, štrudla sa sirom ili jabukama, bućnica, razni kolači, sladoledi). Moderna kuhinja Zagreba je međunarodna i veoma zastupljena najukusnijom talijanskom kuhinjom. Sljedeća vina iz ovog područja je poželjno kušati: Portugizac s Plješivice i iz Jastrebarskog, Rajnski Rizling, Chardonnay iz Strigovana, Muškat Otonel, pjenušava vina, kao i vina iz podruma u Božjakovini, Pinot Blanc iz Svetog Ivana Zeline, Moslovina Škrlet iz Volodera, kao i mnoga druga vina, ali i tradicionalno piće gvirc, koje se ispija dok se jedu paprenjaci. Kontinentalna kuhinja: Slavonija i Baranja Bogate i plodne Slavonija i Baranja čine hrvatsku košaru za kruh, pa se tako bijeli kruh, pite i mnogi drugi kolači s orasima, makom ili džemom od šljiva, peku ovdje još od drevnih vremena i to od najboljeg tijesta zelene pšenice. Tjestenina, krumpir, grah, jela od mlječnih proizvoda i jela sa slaninom (domaći sir i vrhnje, sušeni sir) te jela od peradi i svinjetine također se spravljaju ovdje. Ovakva jela nekad su se spravljala kako bi se dobila energija za teški fizički rad, ali danas se smatra da se za njihovo spravljanje potroši previše vremena i truda. U ovim područjima ljuti gulaš (goveđi, od divljači), regos (nekoliko vrsta mesa i tjestenina), fiš-paprikaš (s različitom ribom: šaran, štuka, itd.) su veoma tipični. Dimljena i sušena svinjska šunka, kobasice, kao i kulen također su veoma omiljeni, osobito kad se poslužuju kao delikatesa uz domaći sir, papriku, rajčicu i mladi luk ili kiselo povrće (turšija). Šljivovica koja se pravi u ovim područjima veoma je blaga, a vina, kao što su Kutjevačka Graševina i Kutjevački Chardonnay, Enjingijev Rajnski Rizling, i također Graševine Krauthekera i Zdjelarevića, Iločki Traminac, Pinot Blanc iz Pajzoša i Endentski Rizling iz Belja veoma su cijenjena u cijelome svijetu. Vina iz podruma Đakovačke Biskupije, poznatoj po proizvodnji vina koja se koriste u liturgijama, također su veoma poznata.