http___www.teachtoday.de_hr_Informirati_Dru_tvene_mre_e_1110_Intervju_Jezik_skra_enih_oblika_je_ne_to_pozitivno.htm_1.xml
1.1 2.1 2.2 2.3 2.4 2.5 3.1 4.1 4.2 4.3 4.4 5.1 5.2 5.3 5.4 5.5 5.6 5.7 5.8 5.9 5.10 5.11 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 6.8 6.9 6.10 6.11 6.12 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 8.6 8.7 8.8 8.9 8.10 9.1 9.2 10.1 11.1 12.1
Interview: “Abbreviated speech is a plus” It’s the young users who turn to abbreviations and visualizations on social networks. Instead of completely formed sentences, emoticons, LOLs and hashtags populate posts and messages. But what is the effect of all this on language development among children and adolescents? Teachtoday spoke to linguist Prof. Dr. Gerd Mannhaupt about the role of language in social networks. He explains why the right dose of social media speak can be beneficial. Prof. Dr. Gerd Mannhaupt speaking to Teachtoday Is the grown-up Internet actually even interesting for children who cannot yet read or write? I think, actually, that it really doesn’t play much of a role for a while long. Between the ages of five an ten, new media is above all an interesting plaything. Only at the end of childhood, so the beginning of adolescence, does the Internet become more used linguistically. Nonetheless fourth graders use messages like WhatsApp. As a parent, one might see a kind of language, often just scraps of language, that one sometimes can’t even understand. Why is that? There is a lack of competent use of the tools at hand among small children. WhatsApp doesn’t just use writen language, but language in general. This includes emoticons and voice messages as well. When one looks at the range of communication beyond written language, it’s a new tool for children. First of all the children have to get used to it. The smileys that they use are also much more connected to their world of play. They offer a symbolism that children are much closer to. That’s also why they are getting used more often. Many parents are afraid that media use could negatively affect linguistic development, especially for young children. Does WhatsApp perhaps have a direct effect? It depends on the dosage and who uses the media how. A sign of healthy language development is that the speaker can employ differing registers. Register means that I adapt my language to the person I’m talking to according to the situation. A simple example is at school. A student learns to answer in full sentences in class. He also learns that abbreviation isn’t appropriate for the context. While using WhatsApp, however, he learns the minimum effort needed to make himself understood. Children and adolescents thus try to pack as much meaning into one format as possible. From the linguist’s perspective, this means they acquire a new register this way. If it’s balanced, so that the abbreviated language is not the only register that children grow into, this form of expression is rather a language enrichment than an impoverishment. So children are discovering something new and thus developing language further? Indeed. This abbreviated speech, which pretty much everybody – adults included – uses with WhatsApp, really is something new to societal development. So it’s a plus! Language development and media socialization thus go hand in hand. Now Teachtoday also publishes its children’s magazine Scroller. It’s a classical paper product that aims building a bridge to the digital world. Do you think it’s a good way to do things? Or should everything be digital today? I think it’s a smart way. It mirrors the world and the traditions that most children are familiar with. Many children already know about writing through books, like in picture and reading books and magazines. Especially in the primary school age, dealing with textual information forms is not something that is already established in the digital realm. Thus it makes sense for both children and parents to engage in the “old” forms of the paper world and then to shift over to the new world. Dr. Gerd Mannhaupt is professor for Foundational German at the Faculty of Educational Sciences at the University of Erfurt. His areas of research include writen language acquisition, learning status monitoring as well as analysis and teaching of early reading and writing. The interview was conducted by Thomas Schmidt on Safer Internet Day, 2016. The interview was conducted by Thomas Schmidt on Safer Internet Day, 2016. Read more in the “Social Networks” dossier
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 5.1 6.1 6.2 6.3 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 8.4 8.5 8.6 8.7 8.8 9.1 9.2 10.1 10.2 10.3 10.4 10.5 10.6 10.7 10.8 10.9 10.10 11.1 12.1 12.2 12.3 13.1 13.2 13.3 13.4 13.5 14.1 14.2 14.3 14.4 14.5 14.6 15.1 15.2 16.1 17.1
Intervju: „Jezik skraćenih oblika je nešto pozitivno“ Osobito mladi korisnici medija u društvenim mrežama koriste skraćenice i razne oblike vizualizacije. Umjesto potpuno sročenih rečenica objave i poruke pune su emotikona, LOL-ova i znakova za obilježavanje ključnim riječima. Međutim, koji oni zapravo imaju utjecaj na razvoj jezika djece i mladih? Teachtoday razgovarao je s prof. dr. Gerdom Mannhauptom o ulozi jezika u društvenim mrežama. On pojašnjava zašto jezik kod ispravnog doziranja može profitirati od društvenih medija. Prof. dr. Gerd Mannhaupt u razgovoru s inicijativom Teachtoday Je li Internet odraslih zapravo zanimljiv djeci koja još ne znaju čitati i pisati? Mislim da dugo to ne igra tako veliku ulogu. U dobi od pet do deset godina novi su mediji prije svega objekti za igranje. Tek s krajem dječjeg uzrasta, dakle u prvim godinama mladosti, oni Internet intenzivnije počinju koristiti i u jezičnom smislu. Usprkos tome, i djeca u četvrtom razredu koriste aplikacije kao što je WhatsApp. Roditelji se tako konfrontiraju s jednim jezikom, često samo jezičnim elementima koje djelomično uopće ne razumiju. Zašto je to tako? Kod male djece to se može objasniti nedostatkom „kompetencije za korištenjem alata“. WhatsApp ne koristi samo pisani oblik jezika, već jezik kao sustav općenito. U to se ubrajaju emotikoni i govorne poruke. Kad se bolje pogleda područje komunikacije koje nadilazi pisani jezik, onda je to za djecu novi alat. Djeca se najprije moraju na to naučiti. Grafički prikazi smiješka, koji oni koriste, k tome je puno bliži svijetu igara. Oni nude novu simboliku koja je djeci puno bliža. Stoga ih češće i koriste. Mnogi roditelji strahuju da će upravo mlađa djeca zbog ranog korištenja medija biti ometena u svoj jezičnom razvoju. Je li aplikacija WhatsApp možda prilog izravno tome? To ovisi o dozi korištenja i tome tko i kako medije koristi. Kod zdravog jezičnog razvoja govornik vlada različitim jezičnim registrima. Registar u tom smislu znači da sam u stanju svoj jezik prilagoditi jeziku osoba s kojima komuniciram kao i različitim situacijama u kojima do te komunikacije dolazi. Jednostavan primjer je škola. Učenik svaki dan u školi uči da se odgovara punim rečenicama. On uči i da u tom kontekstu nije dozvoljen jezik skraćenih oblika. S druge strane, u WhatsAppu uči kako da se sporazumije uz minimalan utrošak. Dakle, djeca i mladi pokušavaju u jedan oblik zgusnuti više moguće značenja. Iz lingvističke perspektive oni na taj način ovladavaju novim registrom. Ako se to događa uravnoteženo, dakle ako taj jezik skraćenih oblika nije jedini registar kojim djeca ovladavaju, onda se može reći da je taj oblik izražavanja više obogaćivanje nego osiromašenje njihovog jezičnog izražavanja. Djeca dakle otkrivaju nešto novo u jeziku i tako dalje razvijaju jezik? Da, tako je. Taj jezik skraćenih oblika koji u korištenju aplikacije WhatsApp koriste skoro svi - uključujući i odrasle - on je u društvenom razvoju zaista novina. Dakle, nešto pozitivno! Razvoj govora u djeteta nastupa dakle istodobno s medijskom socijalizacijom. Inicijativa Teachtoday upravo je izdala novi dječji magazin „Scroller“. Radi se o proizvodu koji je klasično tiskan na papiru i trebao bi predstavljati poveznicu prema digitalnim medijima. Smatrate da je to dobro rješenje? Ili mora li danas sve postojati u digitalnom obliku? Smatram da se radi o smislenom rješenju. Time se odražava svijet i tradicija u kojima većina djece odrasta. Mnoga se djeca s pisanim jezikom susreću u tiskovinama, poput slikovnica, knjiga i magazina. Upravo u osnovnoj školi ophođenje tekstualnim informacijskim formatima nije još fiksno etablirano u digitalnom području. Stoga je za djecu i roditelje smisleno da se fokusiraju na tzv. „stari“ oblik, svijet papira, i onda da se prebace u novi svijet. Gerd Mannhaupt je sveučilišni profesor za njemački jezik na Pedagoškom Fakultetu Sveučilišta u Erfurtu. Područje njegovog znanstvenog istraživanja je usvajanje pisanog jezika, nadgledanje stadija usvajanja naučenoga te analiza i didaktika ranog čitanja i pisanja. Intervju je vodio Thomas Schmidt povodom manifestacije „Safer Internet Day 2016“. Čitati dalje u zbirci „Društvene mreže“