http___www.tportal.hr_scitech_znanost_213881_skolarine-u-RH-su-medu-skupljima-u-Europi.html_1.xml
1.1 1.2 2.1 3.1 4.1 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1
The parliament approved a mechanism that would allow for the suspension of visa-free regimes with Ukraine and Georgia under certain circumstances once they are in place. The vote was 485 to 132, with 21 abstentions. The EU lawmakers are now set to vote on the visa liberalization itself for Georgia in January, and it is possible that they will vote on Ukraine in February. The actual visa-free regimes for both countries will kick in when the suspension mechanism is legally adopted and published in the EU’s official journal, which requires translation and other work that is expected to take up to eight weeks. Both the EU member states and the European Parliament gave the green light for free movement for Ukrainian and Georgian citizens earlier this autumn, but struggled to agree on the suspension-mechanism text that had to be in place before granting visa liberalization. A compromise was struck last week that will give both individual EU member states and the European Parliament a say in suspending the visa-free regime if the rules are violated. They can also be reintroduced if there is a rise in unfounded asylum applications or a lack of cooperation on returning migrants. Ukraine and Georgia are seeking greater integration with the West but have been frustrated with the pace of EU moves to bring them closer. Both former Soviet republics have faced military aggression from Russia in recent years, as well as other efforts by Moscow to increase its influence. The EU Schengen Area countries are Austria, Belgium, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Greece, Hungary, Italy, Latvia, Liechtenstein, Lithuania, Luxembourg, Malta, the Netherlands, Poland, Portugal, Slovakia, Slovenia, Spain, and Sweden.
1.1 2.1 3.1 4.1 4.2 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 8.1 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 12.1 13.1 15.1 16.1 16.2 16.3 16.4 17.1 18.1 19.1 19.2 19.3 19.4 19.5 20.1 20.2 21.1 21.2 21.3 21.4 22.1 22.2 24.1
Najvelikodušniji Skandinavci Prema nedavno objavljenoj analizi Visine školarina za studente značajno variraju u europskim zemljama, a s cijenama koje se kreću do oko 10.000 kuna godišnje Hrvatska spada među skuplje, pokazalo je novo istraživanje mreže Eurydice koja analizira obrazovne sustave u Europi , studiranje je potpuno besplatno u devet zemalja - Austriji, Cipru, Danskoj, Finskoj, Grčkoj, Malti, Norveškoj, Škotskoj i Švedskoj. Najvelikodušnije prema studentima su skandinavske zemlje, mada su se Finska i Švedska nedavno pridružile Danskoj koja je uvela školarine za strane studente. Mnoge zemlje u kojima je studiranje besplatno poput Austrije, Škotske i nordijskih zemalja, svojim studentima također pomažu i na druge načine – daju im stipendije, porezne olakšice i zajmove za životne troškove. Najskuplja Velika Britanija – Engleska, Wales i Sjeverna Irska Studiranje je najskuplje u Engleskoj, Walesu i Sjevernoj Irskoj. Do 2012. godine za svaki dodiplomski studij ondje se godišnje plaćalo oko 3400 funti, međutim, do rujna 2012. osnovne školarine narasle su na oko 6.000 funti, a najviše na oko 9.000. No studenti u Engleskoj dobivaju zajmove za školovanje koje ne moraju vraćati sve dok ne nađu relativno dobro plaćena zaposlenja. Za stanovnike Walesa troškove snosi država, čak i ako studiraju negdje izvan Walesa. U Njemačkoj dvije savezne države - Bavarska i Donja Saska naplaćuju školarine, a ostalih 14 ne. Udio studenata koji plaćaju školarine također značajno varira od zemlje do zemlje. U više zemalja svi studenti plaćaju - u Belgiji u Flamanskoj zajednici, u Bugarskoj, Češkoj, Engleskoj, Lihtenštajnu, Nizozemskoj, Poljskoj, Portugalu, Slovačkoj, Turskoj i na Islandu. Međutim, školarine su u većini tih zemalja prilično niske. U četiri zemlje plaća ih manjina studenata - u Hrvatskoj, Njemačkoj, Litvi i Sloveniji. U Hrvatskoj premalo stipendija i olakšica Sve zemlje osim Islanda i Turske studentima nude neke stipendije. U Danskoj, Malti i na Cipru dobivaju ih svi studenti, a u Finskoj, Nizozemskoj, Norveškoj, Švedskoj i Velikoj Britaniji, većina. U velikoj većini zemalja tek manjina, koja varira od jedan posto u Grčkoj do 40 posto u Mađarskoj, dobiva stipendije: u Hrvatskoj, Belgiji, Bugarskoj, Češkoj, Estoniji, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Italiji, Litvi, Lihtenštajnu, Latviji, Poljskoj, Portugalu, Rumunjskoj, Škotskoj, Slovačkoj i Španjolskoj. U većem broju zemalja važnu ulogu imaju porezne i druge olakšice za obitelji studenata - u Belgiji, Češkoj, Njemačkoj, Estoniji, Grčkoj, Francuskoj, Irskoj, Italiji, Latviji, Litvi, Malti, Austriji, Poljskoj, Portugalu, Sloveniji, Slovačkoj i Lihtenštajnu. U RH besplatno za dobre, skupo za neredovne U Hrvatskoj se školarine na javnim visokim učilištima kreću između 5.000 kuna i 10.000 kuna, odnosno između 672 eura i 1.344 eura godišnje. U prvoj godini redovni studenti ne plaćaju školarine, dok za više godine studija u akademskoj godini 2012./2013., 2013./2014. i 2014./2015. od 2. kolovoza 2012. godine, ne plaćaju oni redoviti studenti koji su u prethodnoj akademskoj godini stekli najmanje 55 ECTS bodova ukoliko njihovo sveučilište, veleučilište i visoka škola s Ministarstvom znanosti, obrazovanja i sporta potpiše trogodišnje ugovore. U MZOS-u ističu da se time osigurava da pravo na subvenciju stječu svi studenti koji pravovremeno i uspješno ispunjavaju svoje studijske obveze. Za studente s utvrđenim invaliditetom višim od 60%, za ostvarivanje ovih prava minimalni broj ECTS bodova stečen u prethodnoj akademskoj godini je 30. Oni studenti koji u 2012./2013. po prvi put upisuju drugu godinu diplomskih sveučilišnih ili specijalističkih diplomskih stručnih, te četvrtu, petu ili šestu godinu integriranih preddiplomskih i diplomskih sveučilišnih studijskih programa javnih visokih učilišta imaju pravo na punu subvenciju troškova studija. Visoka učilišta također mogu samostalno donijeti odluku, kako o visini školarina, tako i o mogućnosti oslobođenja od plaćanja (na vlastiti trošak visokog učilišta), za studente koji ne ispunjavaju gore navedene uvjete. Stipendije u našoj zemlji dolaze iz dva izvora - iz resornog ministarstva te iz Nacionalne zaklade za potporu učeničkom i studentskom standardu. One se kreću od 500 do 1.000 kuna mjesečno svih 12 mjeseci u godini do završetka studija. Neke dodatne stipendije također osiguravaju jedinice lokalne samouprave. Međutim, izvanredni studenti za njih se ne mogu kandidirati, a također ne postoje porezne i druge olakšice za obitelji studenata. Tek oko četiri posto redovnih studenata dobiva državne stipendije, no ipak sve je više redovitih studenata koji ih dobivaju na temelju izvrsnosti ili socijalnog statusa. U susjednoj Sloveniji te su školarine nešto više – kreću se od 1.250 eura do 2.190 eura, međutim, više od 80 posto studenata ih ne plaća, a oko 23 posto ih dobiva neki oblik stipendija koje se kreću do gotovo 3.000 eura. Slovenija također ima nacionalne školarine za socijalno ugrožene. U državama u kojima svi studenti plaćaju školarine njihove visine značajno variraju. U većini zemalja one su vrlo niske, međutim, u nekoliko su dosta visoke. Tako, primjerice, one u Češkoj iznose samo 20-ak eura, Poljskoj oko 40 eura, Turskoj oko 50 eura, Slovačkoj oko 100 eura, u Bugarskoj oko 700, na Islandu oko 280 eura, a u Portugalu oko 1000. U Velikoj Britaniji one su najviše - gotovo 4.000 eura, a u ovoj godini i više. - Sviđa vam se članak? Preporučite ga prijateljima putem ovih servisa: Pošaljite mailom