http___www.topshop.ba_clanci_maslinovo-ulje-mitovi-i-istine_t_a_1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 9.1 9.2 9.3 10.1 11.1 11.2 11.3 12.1 12.2
By Angela Bell Olive Oil Times Contributor | Reporting from Clemson, SC 17 November 2012 It is fairly common knowledge these days that olive oil has certain health benefits and that using olive oil in vinaigrettes, emulsions and baked goods, drizzled on or dipped into, adds an extra layer of flavor and moisture when needed as well. But it is lesser known that olive oil presents an opportunity to gain the same benefits from stove top cooking, in high temperature methods such as frying and sautéing. I know what you are thinking, frying and healthy? No such thing! But the truth is that by using extra virgin olive oil you can have both. Although pan frying, deep frying, stir frying and sautéing are different stove top methods, they all have one thing in common: the temperature of the cooking oil. The object of these cooking methods is to cook the outside of the food quickly, creating a crispy exterior, while at the same time allowing the heat from the oil to penetrate all the way through. In order to accomplish this, the oil must reach a temperature of 350 to 370 degrees before introducing the food. Myth number one: The smoking point of olive oil is too low for frying. Some cooking oils and fats will reach what is referred to as the smoking point before reaching temperatures required for a good fry. The smoking point is the temperature at which a chemical change takes place resulting in undesirable smoke and flavor. Olive oil is not one of them. The smoking point of extra virgin olive oil is somewhere between 380 and 410 degrees Fahrenheit, depending on the impurities and acid content of the olive oil: the better the quality, the higher the smoking point. So, it appears that the smoking point of olive oil is well above the temperature required. Myth number two: Frying temperatures will change olive oil from a ‘good oil’ to a ‘bad oil.’ Cooking fats and oils are considered dietary fats of which there are three types, saturated, trans and unsaturated. The first two are bad, but the third, unsaturated fat, includes olive oil, a healthy plant-derived dietary fat. The heat required to raise the temperature of olive oil high enough to fry food cannot change the chemical composition of olive oil from a good one to a bad one. Myth number three: Fried foods absorb cooking oil, making you fat. Properly fried food will absorb much less cooking oil if the temperature of the oil is hot enough before food is introduced. Otherwise, the food will indeed soak up the oil, producing a soggy, flaccid product. You know, like those oil soaked fries you had last week from your favorite fast food chain. Not only can you fry with extra virgin olive oil, but you should. Frying with EVOO not only satisfies our desire for Southern-fried comfort foods, Asian stir fry, Mexican fajitas and Italian veal piccata, but it does all of that in addition to fulfilling our nutritional requirements for a healthy dietary fat as well.
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 3.4 3.5 4.1 4.2 5.1 5.2 5.3 6.1 6.2 6.3 6.4 6.5 6.6 6.7 7.1 7.2 7.3 7.4 7.5 8.1 8.2 8.3 9.1 10.1 10.2 10.3 11.1 12.1 13.1 14.1 14.2 15.1 15.2 16.1 16.2 17.1 17.2 17.3 17.4 18.1 18.2 19.1
Mitovi i istine o kuhanju sa maslinovim uljem Maslinovo ulje pruža hrani trojaku korist – iznimno bogatu aromu i svježinu, povoljan učinak na zdravlje i ujedno služi kao konzervans. Maslinovo ulje tradicionalno je temeljno ulje na području Mediterana, koristi se u gotovo svim kulinarskim aplikacijama koje zahtijevaju izvor masnoća. Može poslužiti i kao couvert, marinada, prirodni konzervans, otapalo za čuvanje bilja i hrane te masnoća pri pripremi kolača i slastica. Prilikom sljubljivanja maslinovog ulja i hrane aroma i snaga ulja mora biti usklađena s ostalim sastojcima. Pritom blaga, slatka ulja najbolje pristaju uz ribu, a pikantnija ulja pristaju bolje uz primjerice gorko povrće kao što je radič i rukola. Ulja blažeg okusa i voćnog mirisa mogu se upotrebljavati za salate i dodavanje na već gotova jela ili se koristiti u spremanju slastica. Uobičajena predrasuda da maslinovo ulje nije zdravo ako se upotrebljava za kuhanje, prženje ili pečenje je posve pogrešna. Zbog visoke temperaturne tačke dimljenja maslinovo ulje pogodno je za kuhanje na razmjerno visokim temperaturama i prženje. Naime, kuhanjem i prženjem gube se neki polifenoli, hlapivi alkoholi i esteri i mijenja se miris, ali se nutritivna vrijednost ne mijenja. Štaviše, probavljivost maslinova ulja ne mijenja se čak i ako se više puta uzastopce upotrebljava za prženje! Osim toga, maslinovo ulje u sebi sadrži stabilizatore koji štite hranu od gubitka hranjivih tvari prilikom kuhanja, budući da takvo ulje hranu samo obloži, a ne prodire u nju pa jedemo manje masnu hranu. Kada razmišljamo koje ulje upotrijebiti kod kuhanja tada valja uzeti u obzir tačku dimljenja koja je za svako ulje različita.Tačka dimljenja je ona temperatura na kojoj dolazi do vidljivog isparavanja uslijed zagrijavanja i kada dolazi do razlaganja hemijskih spojeva. Kada se ulje zagrijava iznad tačke dimljenja uništavaju se okusi iz ulja te se stvaraju kisikovi radikali koji oštećuju ljudske stanice nakon unošenja ili čak i udisanja. Tačka dimljenja maslinovog ulja je srednje visoka, a dodatnu otpornost na visoke temperature pružaju i prirodni antioksidansi iz ulja poput skvalena i vitamina E koji čuvaju ulje od kvarenja te nastanka štetnih spojeva. Maslinovo ulje može se pohvaliti i sadržajem fenolnih spojeva koji imaju dvojaku ulogu. Čuvaju ulje od kvarenja, ali istovremeno štite i naše zdravlje. Međutim, tijekom izlaganja ulja visokim temperaturama, ovi se spojevi vrlo brzo uništavaju. Iz toga se može zaključiti kako će maslinovo uljem kuhanjem izgubiti vrijedne spojeve međutim, ono što je važno je da neće tako lako nastati spojevi koji djeluju štetno na naše zdravlje pa čak i kada hranu pržimo u dubokom ulju. Postoje i kvalitetna znanstvena istraživanja koja pokazuju kako maslinovo ulje korišteno za pripremu hrane na visokim temperaturama ne šteti zdravlju. Takvo jedno istraživanje objavljeno u časopisu British Medical Journal pokazalo je kako ne postoji veza između unosa pržene hrane i bolesti srca. Ovo je istraživanje trajalo je 11 godina, a obuhvatilo je više od 40 000 ispitanika. Ustanovljeno je da se pržena hrana u Španjolskoj konzumira u značajnim količinama, a da se za prženje najčešće koristi maslinovo ili suncokretovo ulje. Mogući razlog zašto pržena hrana nije polučila štetan utjecaj na zdravlje je to što se maslinovo ulje jednom iskorišteno baci i ne koristi se za višestruke pripreme. Dokumentirana je i prednost u korištenju maslinovog ulja kod pečenja mesa. Naime, prilikom pečenja mesa dolazi do stvaranja heterocikličkih amina – spojeva koji se dovode u vezu s nastankom karcinoma. Pečenjem mesa u maslinovom ulju stvorila se značajno manja količina tih štetnih spojeva u usporedbi s drugim biljnim uljima. Novo istraživanje znanstvenika iz Tunisa pomoglo je rasvijetliti jedno od najčešćih pitanja uživalaca pržene hrane – koje je ulje najbolje koristiti za prženje? Prilikom zagrijavanja, u uljima se zbivaju mnoge kemijske promjene – nastaju novi spojevi koji mogu biti štetni za zdravlje ili mogu narušiti prehrambenu vrijednost ulja. Kako bi se utvrdilo koje ulje je najotpornije na visoke temperature, u istraživanju je ispitana oksidativna stabilnost četiriju rafiniranih ulja. Analizirana su kemijska svojstva rafiniranog suncokretovog, sojinog, maslinovog ulja i ulja kukuruznih klica prethodno korištenih za duboko prženje krumpirića pri 160 °C i 190 °C, odnosno, za prženje u tavi pri 180 °C. Rezultati su pokazali da je rafinirano maslinovo ulje, u usporedbi s ostalim ispitivanim uljima, kemijski najstabilnije ulje za prženje. Najveća otpornost na oksidativne promjene primijećena je kod maslinovog ulja prilikom dubokog prženja na 160 °C, a najnepoželjnije promjene su zapažene kod suncokretovog ulja koje je bilo korišteno za prženje u tavi pri 180 °C. Maslinovo ulje pristaje i u kolačima Maslinovo ulje pruža kolačima trojaku korist – iznimno bogatu aromu i svježinu, povoljan učinak na zdravlje i ujedno služi kao konzervans. U slastice i kolače najbolje će pristajati ulja od sorti oblica, buža i posebice Ascolana tenera koja su blažeg okusa i voćnog mirisa. Maslinovo ulje odlično pristaje i u pogače, kruh i pizzu pa je stoga sasvim prirodan sastojak dizanih tijesta. Na Visu se još od antičkih vremena spravljala pogača koja se mijenjala u detaljima, ali je u osnovi ostala ista (s maslinama i maslinovim uljem). U Kuharici none Karmen Ivane Prijatelj Pavičić nalazi se nekoliko starinskih splitsko-trogirskih recepata za kolače s maslinovim uljem. Primjerice, paprenjaci se spravljaju od pola kilograma brašna, 1 kg meda, ¼ litre maslinova ulja, ¼ litre prošeka, malo cimeta, klinčića, soli i papra, a sve se miješa s jednim bjelanjkom i malo šećera. U istoj kuharici je i recept za okrugle kolače, bucolaje, kojii su se jeli za doručak uz kavu na Badnje jutro. "U napravljeni kvas doda se kg brašna u kojem je naribana korica jednog limuna. U 1/4 litre mlijeka doda se sol, 10 dag šećera, 3 žličice maslinova ulja, malo maslaca, soli, cimeta i ruma. Sve se izmiješa, pusti da kisne, napravi se 12 okruglih kolača koji se peku oko 25 minuta na 175 stupnjeva." I kroštule, slatko tijesto prženo u ulju, se mogu raditi s maslinovim uljem. Potječu iz hebrejske kuhinje i poznate su na cijelom Mediteranu pod različitim imenima. Izvor: zdravobudi.hr