http___www.tportal.hr_biznis_gospodarstvo_88569_Hrvatski-vanjski-dug-oko-100-posto-BDP-a.html_1.xml
1.1 2.1 2.2 3.1 4.1 5.1 5.2 6.1 6.2 7.1 7.2 8.1 9.1 9.2 10.1 11.1 12.1 13.1 14.1 15.1 16.1 17.1 18.1 19.1
Croatia's gross foreign debt was EUR 45.4 billion at the end of January 2016, down for the second consecutive month year on year, according to the latest figures released by the Croatian National Bank (HNB). Compared with January 2015, gross foreign debt decreased by EUR 1.3 billion or 2.3%. Analysts at Raiffeisenbank Austria (RBA) say that the decrease was primarily driven by a fall in the debt of commercial banks as a direct result of bank deleveraging. The Croatian Chamber of Commerce (HGK) says that the fall was somewhat more pronounced than in December 2015, adding that bank deleveraging has been continuously recorded in the last 45 months. The HGK notes that the pace of the annual drop in the foreign debt of commercial banks increased from 8.4% in September 2015 to 27.3% in January 2016. Commercial banks' gross foreign debt fell to EUR 6.1 billion in January 2016, which was a fall of nearly 2.3 billion compared with January 2015. The decline rate of 27.3% is the strongest annual decline yet, RBA says. Other domestic sectors have also continued deleveraging. Their foreign debt dropped to EUR 16 million at the end of January 2016, down by 196 million or 1.2% compared with January 2015. At the same time, general government foreign debt stood at EUR 15.7 billion, accounting for nearly 35% of the total gross foreign debt. Although it recorded a fall for two consecutive months month-on-month, government foreign debt continued to grow year-on-year, increasing by EUR 549 million or 3.6%, RBA analysts underscored. Gross public sector foreign debt, which includes the foreign debt of public non-financial companies, totalled EUR 19.6 billion at the end of January 2016, increasing by EUR 1.9 billion or 11% compared with January 2015. RBA analysts expect further growth of government debt, citing an expected new bond issue on the foreign market. However, given the projected lower fiscal deficit in 2016 and planned financing on the domestic financial market as well, annual government foreign debt growth might slow down, they concluded. Related Croatia's gross foreign debt exceeds EUR 49bn Business Friday, November 6, 2015 - 12:57 Croatia's gross foreign debt at 103.7% of GDP Croatia Tuesday, April 5, 2016 - 09:25 Croatia's gross foreign debt in February down to EUR 44.6 bn Croatia Thursday, June 2, 2016 - 11:45
1.1 2.1 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 5.1 5.2 5.3 6.1 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 9.1 10.1 10.2 12.1
Krajem lipnja ukupan bruto inozemni dug (s uključenim kružnim izravnim ulaganjima) iznosio je 44,9 milijardi eura krajem lipnja, što je za 8,9 posto više nego istog mjeseca prošle godine, pokazuju podaci HNB-a Vidljivo je kako iznos inozemnog duga raste sve sporije te od početka ove godine, uz izuzetak ožujka, bilježimo godišnje stope rasta ispod 10 posto što nije zabilježeno od rujna 2005. godine. Isključivši vrijednost kružnih izravnih ulaganja koja su značajno utjecala na povećanje duga, ukupan iznos bruto inozemnog duga na kraju lipnja iznosio je 43,6 milijardi eura. Ako usporedimo vrijednost inozemnog duga na kraju drugog tromjesečja s krajem prethodne godine, vidimo da se u proteklih šest mjeseci inozemni dug povećao za 508 milijuna eura (1,2 posto). Tome je prvenstveno doprinio porast obveza bankarskog sektora prema inozemstvu za 421 milijun kuna ili 3,9 posto. Ostali domaći sektori koji uključuju trgovačka društva i nebankarske financijske institucije te HBOR također su povećali iznos inozemnog duga. U odnosu na kraj 2009. promatrani se sektor zadužio za dodatnih 186 milijuna kuna ili 0,9 posto. U suprotnom smjeru, odnosno na pad ukupnog inozemnog duga djelovalo je smanjenje vanjskog zaduženja sektora države te pad izravnih ulaganja. Iako je tijekom drugog tromjesečja inozemni dug države pokazao rast, promotrivši razdoblje od početka godine vidljivo je njegovo smanjenje. U prvih šest mjeseci inozemni dug države je smanjen za 143 milijuna eura, odnosno 2,8 posto, a njegovu je smanjenju osim podmirenja obveza po dospjeloj euroobveznici dodatno doprinijela i činjenica da se država okrenula zaduživanju na domaćem tržištu. Najsnažniji pad inozemnog duga ostvaren je u segmentu izravnih ulaganja, koja su u prvih šest mjeseci smanjena za 166 milijuna eura ili 2,2 posto. Struktura inozemnog duga (koji isključuje kružna izravna ulaganja) blago se promijenila na kraju lipnja u odnosu na kraj 2009. Udio bankarskog sektora ponovno je premašio 25 posto (25,5 posto) prvenstveno zahvaljujući padu udjela države (sa 17,1 posto na 16,6 posto) te izravnih ulaganja (sa 12 na 11,5 posto). Ostali domaći sektori su zabilježili tek blagi pad udjela u ukupnom dugu, sa 49,6 na 49,4 posto. Analitičari Raiffeisen banke očekuju nastavak rasta inozemnog duga, čemu će ponajprije doprinijeti povećanje duga države u srpnju temeljem izdane dolarske obveznice. Osim povećanja inozemnog zaduženja, ne isključuju ni mogućnost izlaska države na inozemna tržišta kapitala do kraja godine, ako se uvjeti financiranja pokažu povoljnijima. Za cijelu 2010. prognoziraju porast udjela inozemnog duga u ukupnom BDP-u iznad 102 posto. - Sviđa vam se članak? Preporučite ga prijateljima putem ovih servisa: Pošaljite mailom