http___www.tportal.hr_vijesti_svijet_20068_ceski-predsjednik-odbija-potpisati-Lisabonski-ugovor.html_1.xml
1.1 2.1 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2 4.3 5.1 6.1 7.1 8.1 9.1
The Czech President Vaclav Klaus said he would not ratify the Lisbon Treaty after it was approved by the senate yesterday, raising a new obstacle to plans to reform the EU. Mr Klaus explained that he would not sign the treaty because of its rejection by Irish voters last year and an expected court challenge in the Czech Republic. "The Lisbon Treaty is dead for this moment," said President Klaus. "It is dead because it was rejected in a referendum in one member state. Therefore, a decision on ratification of this treaty is not on the agenda at this point." Ireland plans to hold a new vote later this year on the EU's charter for reform. Yesterday the Czech senate voted 54-20 to ratify the treaty which is meant to simplify decision-making in a union that has grown from 15 to 27 members over the past five years. Mr Klaus and lawmakers among the ruling right-wing Civic Democrats claim that the treaty takes away sovereignty and is a step towards a European superstate. - More about: - Autocracy - Czech Republic - Irish Politics - US Senate
1.1 2.1 2.2 2.3 3.1 3.2 4.1 4.2 4.3 4.4 4.5 5.1 6.1 7.1 7.2 7.3 8.1 8.2 8.3 9.1 9.2 9.3 9.4 10.1 11.1 11.2 12.1 12.2 14.1
Češki predsjednik Vaclav Klaus rekao je u srijedu da zasad neće potpisati Lisabonski ugovor zbog toga što su ga irski glasači lani odbacili na referendumu i zato što ga u Češkoj još čeka sudski pravorijek PRAG - "Lisabonski ugovor u ovome je trenutku mrtav. Mrtav je zato što ga je jedna zemlja članica odbacila referendumom. Zato ni odluka o ratifikaciji toga sporazuma u ovome trenutku nije na dnevnome redu", rekao je Klaus novinarima. Gornji dom češkoga parlamenta u srijedu prihvatio Lisabonski ugovor glasovima 54 od 79 nazočnih senatora. Bila je to 26 od potrebnih 27 parlamentarnih ratifikacija Lisabonskog ugovora. Predsjednik Europske komisije Jose Manuel Barroso pozdravio je u srijedu odluku gornjeg doma češkog parlamenta koji je potvrdio Lisabonski ugovor i time otklonio jednu od glavnih zapreka za konačno stupanje toga dokumenta na snagu. 'To je vrlo dobra vijest. Vrlo sam zadovoljan što je češki senat danas odobrio Lisabonski ugovor, čime je dovršen parlamentarni postupak ratifikacije u Češkoj. Ovo glasovanje odražava privrženost Češke demokratskijoj, odgovornijoj, učinkovitijoj i koherentnijoj EU. Nadam se da će preostali koraci, koje zahtijeva ustav u Češkoj i ostalim zemljama članicama biti dovršeni što je prije moguće', ističe Barroso u svojoj poruci. Analitičari su odmah nakon glasovanja u češkom Senatu rekli da bi Klaus, koji spada veću najveće euroskeptike u Europi i koji se žestoko protivi Lisabonskom ugovoru, mogao odugovlačiti s potpisom, iako mu je manevarski prostor za zaustavljanje ratifikacije sužen nakon što je dokument dobio potvrdu najvišeg predstavničkog tijela u zemlji. Osim predsjednika Klausa, dovršetak postupka ratifikacije u Češkoj mogla bi usporiti skupina zastupnika iz Građanske demokratske stranke (ODS), koja je najavila da će još jednom tražiti od ustavnog suda da se izjasni je li Lisabonski ugovor u skladu s češkim ustavom. Preostala je još Irska, čiji ustav predviđa da se o takvim ugovorima građani moraju izjasniti na referendumu. Na prvom referendumu u lipnju prošle godine irski su birači odbacili Lisabonski ugovor. Nakon određenih jamstava koje su članice EU-a dale Irskoj u vezi s Lisabonskim ugovorom, Dublin je najavio da će na jesen ponovno raspisati referendum, na kojem bi, po sadašnjem raspoloženju javnog mnijenja u Irskoj, Lisabonski ugovor trebao proći. Osim toga, potrebno je dovršiti postupak ratifikacije u Njemačkoj i Poljskoj. U Njemačkoj se čeka na mišljenje ustavnog suda nakon čega šef države treba potpisati ratifikaciju. Poljski euroskeptični predsjednik Lech Kaczynski još uvijek nije stavio svoj potpis, ali je najavio da neće praviti probleme ako Lisabonski ugovor prođe na referendumu u Irskoj. Lisabonski ugovor bi trebao pojednostaviti djelovanje institucija Europske unije. Taj dokument predviđa uvođenje dužnosti predsjednika Europskog vijeća na mandat od dvije i pol godine, koji bi predstavljao EU u svijetu. Time bi se dokinuo sadašnji sustav rotirajućeg predsjedništva u kojem svaka članica predsjeda po šest mjeseci. Također se uvodi neka vrsta ministra vanjskih poslova, a umjesto sadašnjeg sustava ponderiranih glasova, uvodi se sustav glasovanja dvostrukom većinom, to jest odluka bi bila donesena ako za nju glasuje 55 posto država članica, koje istodobno predstavljaju najmanje 65 posto ukupnog stanovništva EU-a. Lisabonski ugovor je važan i za nastavak proširenja, jer su, u prvom redu Njemačka i Francuska, to stavile kao uvjet za primanje novih zemalja. Na to je prije glasovanja u Senatu upozorio češki premijer u odlasku Mirek Topolanek. "Ne Lisabonskom ugovoru značilo bi kraj za jedan od naših prioriteta - proširenje EU-a", rekao je Topolanek. - Sviđa vam se članak? Preporučite ga prijateljima putem ovih servisa: Pošaljite mailom