http___www.tz-grada-ogulina.hr_zavicaj-bajke_bajkovita-priroda_bjelolasica__1.xml
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 3.1 3.2 3.3 4.1 4.2
Bjelolasica is the highest mountain in the Velika Kapela massif in Gorski Kotar, and its highest peak is at 1,534 m above sea level. Its shape is very particular, rising exactly as a 5-6 km long ridge with very steep sides from Jasenačko to Mrkopaljsko fields. Its top is in fact a small plateau 1 km long, some hundred metres wide and 1,500 m high on average. The snow lasts on its north-eastern side until May. It is here that the Croatian Olympic Centre “Bjelolasica” (white weasel) was built. There is a unique view from the top of this ski piste as far as the sea – the Bay of Kvarner and Gorski Kotar. It came by its name because of a narrow, bright crest, or spine, visible above the forested belt, particularly when covered in snow in winter and the people associated this with the weasel and its white winter coat. The first recorded climb to Bjelolasica dates from 1862. August Šenoa, a famous Croatian writer, wrote about the beauty of climbing Bjelolasica. He described it in his travel book Preko Jasenka (Over Jasenka) in 1880. A shelter was built just under the very top, at 1,460 metres above sea level, under Kula. The first skiers appeared on Bjelolasica in 1913.
1.1 1.2 1.3 1.4 1.5 1.6 2.1 2.2 3.1 3.2 4.1 4.2
Bjelolasica je najviša planina u masivu Velike Kapele u Gorskom Kotaru – najviša točka joj je na 1534 metra iznad mora. Osobitog je oblika, diže se poput 5-6 km dugačkog, jednostavnog hrpta vrlo strmih strana s one strane šumovite visoravni što se pruža od Jasenačkoga do Mrkopaljskoga polja. Tjeme je prava mala visoravan dugačka gotovo 1 km, široka stotinjak i prosječno visoka 1500 metara. Na njezinoj sjevenistočnoj strani snježna lega traje sve do sredine svibnja. Idealna je za razvoj Hrvatskog olimpijskog centra «Bjelolasica». Sa samog se vrha za lijepoga vremena pruža poseban i rijedak užitak: sa skijališta pogled na more - na Kvarnerski zaljev i Gorski kotar. Ime je dobila po uskom, svijetlom hrptu, koji se ističe iznad šumskog pojasa, osobito zimi, pod snijegom. Provjeravanjem u puku, Hirtz je utvrdio da lasast znači bijel, kao što se ponegdje tako naziva i lasica tijekom zime zbog bijelog krzna. Prvi zapisan planinarski uspon, uglavnom ogulinskih časnika, datira iz 1862. godine. O ljepoti planinarenja pisao je i August Šenoa, koji objavljuje 1880. svoj uspon u putopisu "Preko Jasenka". Pod samim vrhom na 1460 metara nad morem, pod Kulom, sagrađeno je sklonište. Skijaško osvajanje Bjelolasice datira iz 1913. godine.