Protože při stanovení ceny funguje jen pomyslné zlato a stříbro, zlato a stříbro jen jako početní peníze, bylo tvrzeno, že názvy libra, šilink, penny, tolar, frank atd., místo aby označovaly váhové dílce zlata nebo stříbra nebo nějak zpředmětněnou práci, označovaly spíše ideální atomy hodnoty. Stoupne-li tedy na příklad hodnota unce stříbra, pak prý obsahuje více takových atomů a musela by tudíž být počítána a ražena ve větším počtu šilinků.
Because only imaginary gold or silver, i.e., gold and silver merely as money of account, is used in the determination of prices, it was asserted that the terms pound, shilling, pence, thaler, franc, etc., denote ideal particles of value but not weights of gold or silver or any form of materialised labour. If, for example, the value of an ounce of silver were to rise, it would contain more of these particles and would therefore have to be divided or coined into a greater number of shillings.