Jak se může malá země jako Makedonie prosadit, když jí jeden ze sousedů, Bulharsko, upírá národní identitu a další, Řecko, zase název? Poslední dva roky vyvíjí malá balkánská republika se dvěma miliony obyvatel, která musela přijmout oficiální název Fyrom (anglický akronym „Bývalá jugoslávská republika Makedonie“), fenomenální úsilí a prostředky na to, aby dokázala, že má stejně starobylé kořeny jako její dva nedůtkliví sousedé.
How should one assert itself when one is, like Macedonia, a small country with one neighbour, Bulgaria, that contests its national identity and another, Greece, that contests its name. For two years now this small Balkan republic of two million people, forced officially to call itself FYROM (the English acronym for “Former Yugoslav Republic of Macedonia”), has deployed phenomenal energy and methods to prove that it has roots as ancient as those of its two prickly neighbours: it is rewriting its history in bronze and stucco, in dozens of statues that now adorn Skopje, its capital.