De tota manera, el problema no quedava completament resolt amb el calendari julià, atès que la llargària d' un any tropical no és de 365, 25 dies, sinó de 365, 24219 dies. D' aquesta manera encara existeix un problema de deriva, el que passa es que triga més en fer- se notable. Pel que, en 1582, el papa Gregori XIII instituí el Calendari gregorià, que era més o menys igual al julià, però amb una altra variable per a l' ajust de la deriva: Cada segle (aquells que acaben amb els dígits 00) només són bixests si a demés són divisibles entre 400. De manera que els anys 1700, 1800 i 1900 no foren bixests (encara ho haurien estat sota el calendari julià), mentre que l' any 2000 sí que ho fou. Aquest canvi fa que la llargària mitja d' un any sigui de 365, 2425 dies. I encara resta una petita deriva, però tan sols és de 3 dies cada 10. 000 anys! El calendari gregorià s' empra avui en dia com a calendari normal en la major part del món.
However, the problem was n't completely solved by the Julian calendar, because a tropical year is n't 365.25 days long; it's 365.24219 days long. You still have a calendar drift problem, it just takes many centuries to become noticeable. And so, in 1582, Pope Gregory XIII instituted the Gregorian calendar, which was largely the same as the Julian Calendar, with one more trick added for leap years: even Century years (those ending with the digits 00) are only leap years if they are divisible by 400. So, the years 1700, 1800, and 1900 were not leap years (though they would have been under the Julian Calendar), whereas the year 2000 was a leap year. This change makes the average length of a year 365.2425 days. So, there is still a tiny calendar drift, but it amounts to an error of only 3 days in 10,000 years. The Gregorian calendar is still used as a standard calendar throughout most of the world.