Christianshavns Voldanlæg, Bastionerne, Søminedepotet
På denne side bringer vi fotos fra Quintus Bastion, det gamle søminedepot, og Charlotte Amalies Bastion. Christianshavns Vold omtales nedenfor, og på siden Bastionerne. Voldanlægget på Christiania, som uændret er i Statens eje, kan ses på Christiania fotosiderne.
Historien om Charlotte Amalies Bastion
Ammunitionslagret på Charlotte Amalies Bastion blev bygget i 1744. Et krudttårn på Nordre Toldbod sprang i luften ved et ulykkestilfælde og kostede adskillige menneskeliv. Derfor skulle de flyttes ud af byen, og der blev på nogle af de nye bastioner langs med Christianshavns Vold etableret krudttårne: Carls (1690) og Wilhelms bastioner er bygget efter en ældre byggeskik, mens Frederiks Bastion og Charlotte Amalies Bastion var i funktion som ammunitionslager lige indtil 1970. Krudthuset blev først indrettet som Café, men den blev i 2012 overtaget af det nordiske Spisehuset 56°, som også driver en restaurant på Frederiks Bastion. Bag om Spisehuset er blevet indrettet luksusboliger, som hører til i den meget dyre ende.
Ansøgning om bådpladser på Krudtløbsvej med oversigtskort.
Den øvrige del af Søminedepotet fremstår i 2013 stadig ret miserabelt.
I sammenhæng med Søværnets udflytning og den civile udvikling af Holmen i 1990'erne blev en række ejendomme på Holmen, og den nordligste del af Christianshavns Vold omkring årsskiftet 1997/1998 besluttet overdraget til det statslige Freja med henblik på afhændelse.
Det tidligere Søminedepot blev solgt i 1998 til en pris på 1,8 mio.kr. (effektuering af betinget skøde indgået af Forsvarsministeriet i 1997), i 1999 blev Charlotte Amalies Bastion solgt til en pris på 3,5 mio.kr. og i 2002 blev Quinti Lynette solgt til en pris på 7,7 mio.kr.
Søminedepotet bag om Nyholm er i 2010 blev indrettet med skiltning, som et privatområde / privat parkering og kajerne er de sidste år fyldt op med en række husbåde i mere eller mindre stand.
Sommeren 2011, en kortvarig besættelse.
Christianshavns Vold - Bastionerne
Københavns sø- og landbefæstning, som kan føres tilbage til 1100-tallets middelalderfæstninger, er et enestående bygningsværk i europæisk sammenhæng. Specielt er kombinationen af sø- og landbefæstning unik. Befæstningen er et kombineret anlæg bestående af en halvcirkelformet landbefæstning, hvor Kastellet i nord er blevet renoveret, og i nutiden opfattes området af mange som en velfriseret park, hvor Volden med bastionerne, redaner og grave stadig kan opleves.
Christianshavns Vold fra sidste halvdel af 1600-tallet er et af landets mest monumentale fortidsminder, et stykke arkitektur som stadig fremstår nogenlunde intakt. Den blev i 1600-tallet moderniseret og udvidet i flere omgange for at beskytte København, der på det tidspunkt var en dominerende handelsby og administrativt centrum for det dansk-norske monarki. I 1616 lå de første planer til en ny befæstet by mod Amager klar, og i 1617 tegnede ingeniør Johan Semp det første forslag. Dette blev ikke til noget, men allerede i december samme år havde Johan Semp tegnet en anden plan, som blev grundlaget for det første Christianshavn. For at få penge til projektet udskrev kongen en ekstra skat, og for at skaffe bygherrer til det nye Christianshavn, der delvis lå under vand, blev grundene foræret væk, og de fremtidige bygherrer blev fritaget for forskellige skatter og afgifter i en årrække. Allerede i 1623 var selve befæstningen færdig, mens udbygningen af Christianshavn gik noget langsommere.
Sofie Hedevigs Bastion er opkaldt efter Sofie Hedevig (1677-1735), datter af Christian V, og er bygget i åtenen 1682 - 1692. På bastionen har været opført først en krudtmølle (1687-1750), senere en oliemølle og i 1860’erne flyttede Hærens Ny Laboratorium hertil. Fra 1971 har bastionen været en del af Christiania. I 1902 blev der ført en bro fra bastionens spids over voldgraven til enveloppen, i dag kaldet "Dyssebroen".
Christiani Quinti Bastion er opkaldt efter Christian V (1646-1699). Bastionen indgik i løbet af 1700-årene i Holmens område. Bastionen ligger nord for Charlotte Amalies Bastion uden for Christiania.
Kilde: København før og nu  og aldrig, bind 7, Palle Fogtdal
En dejlig forårsdag, den 25. april 2004 havde ingen af bydelens hjemløse taget ophold på Voldens bænke.
Den generelt dårlige stand, stort set alle bænkene befinder sig i, kom derved for dagens lys.
Det er vist nogen år siden de sidst er blevet malet grønne. De fleste affaldskurve er rustet væk, og flere steder synker bænkenes ben ned i underlaget.
Føler du trang til at gøre opmærksom på bænkenes dårlige vedligeholdelse kan du klikke på billedet.
Linket er til Vej & Parks Driftstjeneste for byens grønne områder.
Her kan du teste din IQ
Bastionerne fortsat her.
Halvandet på Refshaleøen. Et mødested om sommeren for kendisser.
Ved indsejlingen til Københavns Havn overfor Langelinie ligger denne pynt med sin 200 m kaj strækning. Her kan Københavnerne nyde solen og den friske havluft. Der vil være kolde drikke og cafèmad på de varme sommerdage og på de lyse aftener vil toner af lounge og chillout spille solen ned bag Langeliniekajens silhuet. Halvandet har et lækkert køkken, udendørs grill og en sommermenu der smager af sol - om så du er til brunch, frokost, eller grillet mad....... Halvandet har åben hver dag fra kl. 11 og frem til solen eller du selv er gået kold.......På de 6000 m2 friareal er der mulighed for en bred vifte af friluftsaktiviteter bl.a. beachvolley, basket, fodbold, petagne og i den 700 m2 store lyse hal vil man dagen og aftenen igennem kunne købe mad og drikke, nyde kunsten på væggene og den afslappede stemning.