I november skruer bankerne op for betalingshastigheden, så kontooverførsler når frem samme dag. Bankerne hænger på regningen for det nye system.
I dag kan der gå op til en dag eller mere, før pengene lander hos modtageren, hvis man har overført dem via netbank. Der sker, medmindre man overfører inden for samme bank. Fra 6. november sker det inden for samme dag. Foto: Jonas Vandall Ørtvig Fold sammen
Snart kan bankkunder overføre penge, lige så hurtigt som de kan sende en mail. I tæt samarbejde med Nationalbanken ændrer bankerne systemet omkring kontooverførsler, så pengene kan nå frem på få sekunder. Projektet koster omkring en kvart milliard, som hovedsageligt betales af bankerne, og dertil kommer udgifterne ved at drive de nye betalingssystemer.
»Der er nogle store omkostninger ved at indføre det nye system, og der er kun bankerne til at betale,« siger Niels Skylvad, som er direktør for forretningsdrift i Sydbank og formand for den styringsgruppe i Finansrådet, som koordinerer indførelsen af de hurtige betalinger.
6. november bliver det muligt at overføre penge, så de når frem på modtagerens konto samme dag. Det har tidligere kun kunnet lade sig gøre, hvis afsender og modtager var kunder i samme bank. Og om et år skruer bankerne endnu mere op for hastigheden. I november 2014 bliver det muligt at overføre penge på få sekunder alle døgnets timer og alle ugens syv dage.
Bankerne skal altså kunne håndtere overførsler mange gange i døgnet i stedet for som nu at behandle alle overførsler om natten. Og det giver løbende udgifter.
»Et system, hvor bankerne håndterer betalingerne straks, koster i hvert fald fem gange så meget,« siger Niels Skylvad.
Han fortæller, at der har været et pres på bankerne for at indføre hurtigere overførsler.
»Der har været et politisk pres, og der har også været pres fra kunderne. Der er en stigende forventning om tilgængelighed hvor som helst og når som helst,« siger han.
Også i erhvervslivet har man presset på for hurtigere overførsler. Ifølge Dansk Erhverv har det stor betydning for virksomhederne, hvornår pengene er fremme på kontoen.
»Virksomhederne har kun en interesse i det her, og det er at få deres penge hurtigst muligt. Især under finanskrisen har det været nødvendigt at sikre sig den nødvendige likviditet,« siger Henrik Hyltoft, markedsdirektør i Dansk Erhverv.
Han mener, at bankerne har nølet med at indføre hurtigere betalinger, fordi de har tjent penge på det langsomme tempo. I de dage, der går, fra pengene bliver trukket fra afsenderens konto, til de når frem til modtageren, tjener bankerne nemlig penge på renterne. Disse dage hedder valørdage, og dem bliver der færre af med det nye system.
Det er afgørende at reducere valørdagene og sætte betalingshastigheden op, mener Håndværksrådet, som repræsenterer de små og mellemstore virksomheder.
»Der er supervigtigt for virksomhederne. Betalingshastigheden har en stor betydning for de daglige arbejdsgange,« siger Jacob Thiel, cheføkonom i Håndværksrådet, og tilføjer:
»Det er ikke nogen hemmelighed, at vi har skullet skubbe meget til bankene, før der skete noget.«
Hos bankerne mener man dog ikke, at det er gået langsomt med at indføre hurtigere betalinger.
»Nogle har været kritiske over for bankerne og ment, at ændringerne kom på et sent tidspunkt. Men jeg mener, at Danmark nu får et af de allermest moderne betalingssystemer,« siger Niels Skylvad.
Han giver erhvervsorganisationerne ret i, at bankerne står til at tabe penge, fordi antallet af valørdage falder. Men lige nu er renten så lav, at det ifølge Niels Skylvad ikke kommer til at spille den store rolle:
»I dag har en valørdag ikke den store betydning for bankerne, fordi dag-til-dag-renten nærmest er nul. Men i fremtiden kan vi stå i en situation, hvor renten når op på fem eller ti procent, og så kan det få stor betydning,« siger Niels Skylvad.
Bankernes valørindtægter svinger meget med renteniveauet. Tal fra Nationalbankens rapport om omkostninger ved betalinger i Danmark viser, at pengeinstitutternes samlede valørindtægter i 2009 lå på 272 millioner.