Ny bog: En sønderjysk familie mellem dansk og tysk – Pingvinnyt.dk
15. jun. 2020 | Peder Meyhoff
Peder Meyhoff har udgivet en bog hvor han beskriver sin families komplicerede bane mellem det danske, det tyske og det neutrale i Slesvig. Og samtidig fortæller han også Slesvigs historie set fra en enkelt familie med medlemmer spredt over store dele af Slesvig, både nord og syd for den nuværende grænse.
Peder Meyhoff fra Hinnerup har udgivet en bog om sin families komplicerede bane mellem det danske, det tyske og det neutrale i Slesvig. Og det er virkelig kompliceret – således som det også har været det i mange andre familier fra grænselandet.
Bogen indledes meget passende med dette citat ”Hendes modersmål var plattysk. Men naboen talte dansk – og mærkeligt nok forstod de hinanden”. For sådan var det – for det meste – både i Meyhoff-slægten og i Sønderjylland som helhed. Man kunne ikke blot tale med hinanden, man kunne også leve sammen. Men der var perioder hvor de nationale spændinger slog gnister, og hvor de også splittede mange familier – især omkring Genforeningen i 1920 og omkring 2. verdenskrig.
Det er nu 100 år siden en folkeafstemning trak en grænse gennem Slesvig. Det førte til Sønderjyllands genforening med Danmark, men skilte også familiemedlemmer fra hinanden. Det ramte også medlemmer af Meyhoffs slægt. Nogle valgte at flytte til Tyskland efter 1920, men langt de fleste blev boende – mange som danskere, og nogle som medlemmer af det tyske mindretal.
Men allerede inden 1920 var forholdene i slægten komplicerede. Stamfaderen, mecklenburgeren Philipp Johann Meyhoff, kom i 1836 til Bergenhusen i det sydlige Slesvig. Her optrådte han under borgerkrigen 1848-50 så kongetro at slesvig-holstenerne satte ham i fængsel. Hans sønner blev også dansksindede, to var endda frivillige i krigen på dansk side. Og siden flyttede de fleste af sønnerne til kongeriget Danmark. Men to blev i Slesvig, og de og deres efterkommere fik blandt andet gennem giftermål forskellige syn på det nationale spørgsmål. Men de holdt alligevel sammen som familie.
Peder Meyhoff fortæller at der særligt er to ting der gjorde ham i interesseret i slægtens komplicerede forhold til den nationale identitet. Det ene var:
”at tavlen i Mindeparken i Aarhus ikke indeholder navnene på alle de nordslesvigere/sønderjyder der faldt på tysk side i 1. verdenskrig. Det er kun dem der var ‘rigtigt’ danske der er med. I øvrigt er det også kun de dræbte fra Sønderjylland der nævnes på tavlen. De dansksindede sydslesvigere der faldt i krigen, er ikke med. Og i Meyhoff-slægten faldt 6, men kun de 3 er med på tavlen; de to var ikke danske nok, og en var fra Sydslesvig”.
Det andet er begravelsen af Meyhoffs farfar. Den foregik i Haderslev og var på tysk:
“…det overraskede mig meget. Jeg vidste jo godt at min farfar var født i Hamdorf sydvest for Rendsburg, men jeg havde aldrig tænkt over at han måske følte sig som tysk. Jeg talte jo dansk med ham, og kaldte ham også Bedstefar og ikke Opa. Og selv var jeg vokset op i Nordsjælland langt fra Haderslev. Og først senere blev jeg klar over at min far nok havde forladt Sønderjylland fordi de nationale spændinger sidst i 1930’erne også ramte ind i hans egen familie.”
Bogen er på 104 sider med mange billeder. Den kan købes gennem
boghandlerne.
Peder Mayhoff, Hinnerup