⭐Bassinudvikling i tidlig kridt-tid i den danske del af Central Truget
Bassinudvikling i tidlig kridt-tid i den danske del af Central Truget
Download "Bassinudvikling i tidlig kridt-tid i den danske del af Central Truget"
1 Bassinudvikling i tidlig kridt-tid i den danske del af Central Truget ERIK THOMSEN, CLAUS HEILMANN-CLAUSEN, THORKILD FELDTHUSEN JENSEN, og OLE VALDEMAR VEJB/EK DGF Thomsen, E., Heilmann-Clausen, C, Jensen, T. M., & VejbEek, O. V. Bassinudvikling i tidlig kridt-tid i den danske del af Central Truget. Dansk geol. Foren., Arsskriftfor , side 31-38, Ktfbenhavn, 18. november The geological history of the Danish Central Trough during the Early Cretaceous can be subdivided into five periods. The first period includes the early part of the Ryazanian. The clay deposits of this age are characterized by a high content of amorphous organic materials (Farsund Formation) indicative of low oxygen bottom conditions. This depositional environment was established already in Late Jurassic time. The Late Ryazanian to Early Valanginian was a period of great changes. The organic-rich clayey sediments were substituted by well-oxidized clays and sands, deposited in constantly changing environments (Vyl Formation, Leek Member, and Asgard Formation). These variable conditions lasted only a short time. A period dominated by the deposition of thick uniform clays commenced before the end of the Valanginian (Asgard Formation). The deposition of clays continued for about 7 million years or about one seventh of the Early Cretaceous period. However, by reaching a thickness of m the Asgard Formation constitutes more than two thirds of the total thickness of the Lower Cretaceous deposits. In Late Hauterivian the depositional environment changed drastically once more. The upper Hauterivian and Barremian deposits consist of pelagic chalks composed mainly of calcareous nannofossils (Tuxen Formation). The Tuxen Formation is probably the oldest large, pure chalk deposit in northern Europe. The deposition of chalk came to an end in the Late Barremien, and the Aptian and Albian periods were dominated by the deposition of finely laminated clays and marls, secure evidence of anaerobic bottom conditions. The laminated deposits interchange with bioturbated marl and limestone indicating that the anaerobic conditions, occasionally, were replaced by aerobic. Claus Heilmann-Clausen og Erik Thomsen, Geologisk Institut, Aarhus Universilei, 8000 Arhus C. Thorkild Feldthusen Jensen, N & R Consult AIS, Sortemosevej 2, 3450 Altered. Ole Valdemar Vejbatk, Danmarks Geologiske Unders0ge!ser, Thoravej 32, 2400 Ktfbenhavn NV. 12. januar Indledning I det f0lgende vises et eksempel pa, hvorledes resultater fra tre af geologiens specialediscipliner, nemlig biostratigrafien, lithostratigrafien og den seismiske stratigrafi, kan knyttes sammen. Vort eksempel er en model for den geologiske udvikling af Central Truget i tidlig kridt-tid. Dynamiske modeller over et omrades udvikling er vigtige, idet de bl.a. danner grundlaget for vurderingen af mulige rastofforekomster. Ringk0bing-Fyn H0jderyggen (fig. I), vides det, at sedimenter helt mangier, og disse omrader var formentlig haevet over havet (Ziegler 1982, Michelsen et al. 1987). Lokale indsynkningsbassiner begraenset af forkastningszoner rummer sasrligt tykke aflejringer fra tidlig kridt. Flere af disse findes i Central Truget, der er en sammensat gravsaenkning, som straekker sig fra nordvest mod syd0st midt ned gennem Nords0en (fig. 1). Central Trugets udvikling i tidlig kridt-tid Man regner med, at der findes marine sedimenter fra tidlig kridt i st0rstedelen af Nords0-regionen. Kun i enkelte lokale omrader, bl.a. pa dele af Aflejringer rige pa organisk stof fra tidlig ryazanien De asldste aflejringer fra tidlig kridt bestar af sedimenter, som er m0rkfarvede pa grund af deres store indhold af organiske materialer. Lig-2 32 Thomsen et al.: Bassinudvikling Fig. 1. Nedre Kridt lagseriens tykkelse i nordvest Europa (fra Ziegler 1982). RFH=Ringkbbing-Fyn H~jderyggen. Thickness map o the Lower Cretaceous sequence in northwest Europe (Based on Ziegler 1982). RFH=Ringkbbing-Fyn High. nende sedimenter kan spores over st~rstedelen af og kan ses i klinter langs de engelske kyster. Sedimenterne indgår som en naturlig fortsættelse af i sen jura. De blev sandsynligvis afsat i et lawandet hav under iltfattige forhold, hvorved det organiske materiale fra d0de dyr og planter ikke kunne blive fuldstændigt nedbrudt, men er blevet bevaret især som såkaldt amorft organisk stof. De stzrkt organisk prægede sedimenter fra den tidligste del af tidlig kridt henregnes til Farsund Formationen (fig. 2). Denne udg~r en vigtig m'oderbjergartsenhed for Nordsaens rige olieforekomster (Jensen et al. 1986). De seismiske analyser viser, at det tektoniske i begyndelsen af tidlig kridt en af et der var etab- Fig. 2. Nedre Kridt lagseriens stratigafiske inddeling i Central leret allerede i jura tiden. Indsynkningen foregik ind t. i mindre delbassiner, hvis dannelse skyldtes fort- Stratigraphical subdivision of the Lower Cretaceous sequence in the Central Trough.3 Dansk Geologisk Forening, Arsskrift for 199&91 [l9921 A Normal forkastning A Revers forkastning Boring, Cromer Knoll Gruppen tilstede o Boring. Cromer KnollGmppen ikke tilstede Fig. 3. Tykkelseskort over Cromer Knoll Gruppe (se fig. 2) i Central Truget. Cromer Kno11 Gruppen udgbr den overvejende del af nedre kridt lagsenen (fra Vejbæk 1986). Thickness map of Cromer Knoll Group- (see fig. 2) in the Central Trough of the Danish North Sea sector. The Cromer Knoll Group constitutes the major part of the Lower Cretaceous sequence (Based on Vejbæk 1986). sat blokforkastningsaktivitet. Dog var bassinindsynkningen langt mindre i tidlig kridt end i sen jura. Som fdge af den forskellige indsynkning varierer tykkelsen af kridt-sedimenterne ganske betydeligt fra sted til sted (Vejbæk 1986 og fig. 3) - Vekslende forhold i sen ryazanien og tidlig valangien I slutningen af ryazanien-tid indtraf en voldsom forandring af sedimenteme. Aflejringen af sorte, organiskholdige sedimenter ophorte. I stedet aflejredes grå lersten med et ringe indhold af orga- 3 DGF anskrift4 Thomsen et al.: Bassinudvikling GR ITT5 Dansk Geologisk Forening, Arsskrift for [l9921 nisk stof. Biostratigrafiske undersogelser viser, at ændringen var pludselig og skete samtidig over hele Nordso-bassinet. Skiftet afspejler utvivlsomt en forandring i miljoet på havbunden fra iltfattige til iltrige forhold. Muligvis skal den grundliggende årsag hertil soges i en verdensomspændende transgression, der fandt sted i begyndelsen af kridttiden (Rawson og Riley 1982). Efter den dramatiske ændring fra iltfattige til iltrige forhold i slutningen af ryazanien-tid fulgte en periode med et ganske vekslende aflejringsmonster. I den ostlige del af Central Truget langs ~in~k~bin~-~~n'hojderyggens rand (fig. 3) trzffes siltsten og sandsten (Vy1 Formationen, fig. 2). I de centrale dele af de enkelte delbassiner består sedimenterne hovedsagelig af mergelsten og kalksten (Leek Leddet, fig. 2). Andre steder aflejredes fortrinsvis lersten (Jensen et al. 1986, Michelsen et al. 1987). På grundlag af biostratigrafien ved vi, at alle disse sedimenttyper aflejredes samtidigt (Heilmann-Clausen 1987). De lithologiske og seismiske undersogelser lader os formode, at de grovkornede sedimenter langs trugets ostrand er aflejret i såkaldte submarine faner og består af lokale erosionsprodukter, der med slamstr~mmer transporteret ud i truget fra den nærliggende Ringkobing-Fyn Hojderyg. De finkornede, mere kystfjerne sedimenter er sandsynligvis aflejret direkte fra vandmassemes opslemmede materiale (Michelsen et. al. 1987). Tykke ensartede leraflejringet fra sen valangien og hauterivien Det vekslende aflejringsmonster, der indledtes i sen ryazanien tid, varede kun kort, indtil tidlig valanginien, og Vy1 Formationen og Leek Leddet er da også relativt tynde. Kun sjældent når de tykkelser på mere end 50 m. I stedet aflejredes fra nu af og indtil sen hauterivien en op til m tyk lerstens lagserie (Asgard Formationen). De seismisk stratigrafiske analyser har afsloret, at Asgard Formationen varierer markant i tykkelse, og at depocentrene (d.v.s. de steder, hvor den storste aflejring fandt sted) flyttede sig rundt i Central Truget. Den geologiske baggrund for dette skal s0ges i en fortsat betydelig blokforkastningsaktivitet. Stærkt vekslende aktivitet i de enkelte forkastningszoner formodes at være årsagen til, at depocentrene ikke lå fast (Vejbæk 1986). De seismiske vidnesbyrd viser også, at der skete en betydelig udvidelse af sedimentationsområdet i lobet af det tidsrum, hvorunder Asgård Formationen aflejredes. Aflejringerne fra sen hauterivien dækker et langt storre geografisk område end aflejringerne fra sen ryazanien og tidlig valanginien. Vi antager, at forklaringen derpå er en kontinuerlig transgression af havet (fig. 4). På grund af Asgard Formationens finkornede karakter formodes sedimenterne at vzre aflejret direkte fra opslemning i hawandet. De markante tykkelsesvariationer og sedimentlegemernes linseform tyder dog på, at der efter aflejringen må være sket betydelige omlejringer. Derom vidner også lithologiske og biostratigrafiske iagttagelser Fig. 4. Biostratigrafisk, lithostratigrafisk og seismisk stratigrafisk inddeling af Cromer Knoll Gmppen i boringerne 1-1 og Adda-l. Det ses af figuren, at grænserne mellem de lithostratigrafiske enheder stort set er samtidige. Endvidere illustrerer figuren forskelle i sedimentations- hastigheder, der er betinget af den forskellige bassinindsynkning. Således er sedimentationshastigheden stbrst i begyndelsen af tidlig kridt i Adda-l (fra ryazanien til tidlig valanginien). Fra tidlig valanginien skifter dette, og fra nu af og indtil Albien er sedimentationshastigheden stbrst i 1-1 omradet. Bemærk, at den seismiske enhed LCE ikke er til stede i Adda-l boringen. Dette er sandsynligvis resultatet af en kortvarig erosionsfase i mellem hauterivien, der borteroderede LCE enheden og store del af LCD enheden (d.v.s. &ard Formationen) i Adda-l området, medens alene toppen af LCE enheden blev eroderet i 1-1 området. Det er dog ikke biostratigrafisk muligt at fastslå tilstedeværelsen af en ukonformitet (fra Heilmann-Clausen 1987). Biostratigraphical, lithostratigraphical, and seismic stratigraphical subdivision of the Cromer Knoll Group in the 1-1 and Adda-l wells. The figure shows that the lithostratigraphic boundaries are basically isochronous. Note also differences in the rate of sedimentation caused by different rates of subsidence in the various subbasins. In the earliest part of the Early Cretaceous (Ryazanian - Early Valanginian) the rate of deposition is highest in the Adda-l well. From early Valanginian until the end of the Albian the rate is highest in the 1-1 area. Note also that the Seismic unit LCE is abseilt in the Adda-l well, probably as a result of erosion in Middle Hauterivian time. In addition to the LCE unit, large parts of the underlying LCD unit is absent in Adda-l. In 1-1 only the top of the LCE unit was removed. It has not been possible to demonstrate thk unconformity by biostratigraphical means (Based on Heilmann-Clausen 1987).6 (Jensen og Buchardt 1987, Heilmann-Clausen 1987, Thomsen 1987). Blandt andet er fossilindholdet i yngre lag ofte opblandet med tydeligt ældre fossiler. Omlejringerne har sikkert deres årsag i områdets forkastningsaktivitet. Det er velkendt, at uro i havbunden, som f~lge af bevægelser i dybtliggende forkastningszoner, kan udlose undersdske skred, så sedimenter fra hojtliggende områder skrider ned i bassinets dybere dele. I aflejringerne fra den yngste del af hauterivien perioden spores en ændring i det tektoniske for- Mb. Det er således muligt seismisk at påvise en kortvarig begivenhed, under hvilken toppen af Åsgard Formation blev eroderet (Vejbzk 1986 og fig. 4). Dette er specielt tydeligt i den sydlige del af Central Truget, i Salt Dome Provinsen (fig. 4 og 5). Det har ikke været muligt biostratigrafisk at pivise tilstedeværelsen af en ukonformitet, hvorfor erosionen må have fundet sted indenfor et forholdsvis begramset tidsrum. Erosionsfasen i sen hauterivien er det f0rste synlige tegn på nogle tektoniske ændringer, der på lidt Izngere sigt skulle fore til en total forandring af Central Trugets indsynkningsm~nster. For det forste begyndte trugets indsynkningshastighed kraftigt at aftage. For det andet mindskedes betydningen af de lokale depocentre. I stedet skete en mere ensartet regional indsynkning. For det tredje viser nogle af de tidligere indsynkningsbassiner tegn på begyndende hzvning (inversionstektonik). Samtidig hermed, og måske delvis som fdge af de tektoniske ændringer, indtraf et tydeligt skifte i lithologien af det aflejrede sediment. Hidtil havde lersedimentationen domineret, men fra nu af indtog kalkbjergarter en stedse mere betydende plads (Michelsen et al. 1987). Kalksedimentation i barremien Den del af nedre kridt lagserien, der er aflejret i tidsrummet fra sen hauterivien til albien, er inddelt i Tuxen, Sola og Rodby Formationerne (Jensen et al og fig. 2). Udbredelsen af disse formationer vidner om en stadig udvidelse af aflejringsbassinet (fig. 5). Sandsynligvis havde den fortsatte transgression stor betydning for de ovenfor nævnte lithologiske forskelle mellem den zldste og den yngste del af nedre kridt lagene, Thomsen et al.: Bassinudvikling 7 idet kildeområderne for de klastiske sedimenter, som f0lge af havets transgression, gradvist blev mindre og samtidig mere fjerntliggende. En medvirkende årsag er nok også, at der skete en 0get tilforse1 af kalkmateriale. Kalken består af mikroskopiske rester af kalkskallede planktoniske mikroorganismer, hovedsagelig kokkolitter og foraminiferer. Netop i tidlig kridt-tid oplevede disse grupper en betydelig ekspansion både med hensyn til artsrigdom og produktivitet (Thomsen 1987). Tuxen Formationen består af mergel- og kalksten, som er rige på gravegange og spor lavet af bundlevende dyr i sedimentet. Den er aflejret under iltrige forhold i tidsrummet sen hauterivien til sen barremien (fig. 2). Selv om aflejringen generelt skete under rolige forhold, viser sedimentstrukturer, at omlejring fra tid til anden fandt sted. Tykkelsen af denne formation er op til 90 m i den nordlige del af Central Truget. Dele af Tuxen Formationen er i det danske Valdemar felt et oliereservoir (Skovbro 1991). Anaerobe bundforhold i aptien og albien ' Oven på Tuxen Formationen fdger Sola Formationen. Den lithologiske forskel mellem de to formationer er en af de mest markante i nedre kridt og kan på mange måder sammenlignes med overgangen fra Farsund til Asgard Formationen. Der er dog den forskel, at hvor grænsen mellem Farsund og Asgard Formationerne afspejler et skift fra iltfattige til iltrige forhold, så er det omvendte nu tilfældet. Sola Formationen består især i den nederste del af sorte, finlaminerede kalkrige lersten og mergelsten, stedvis med et organisk kulstofindhold på helt op til 10-12%. Det h ~je kulstofindhold samt bevaringen af den fine lamination viser, at aflejringen fandt sted under iltfattige forhold (Jensen & Buchardt 1987). Arsagen til de iltfattige forhold er endnu ikke entydigt fastlagt, men tilstedevzrelsen af lignende sedimenter i nedre aptien i store dele af verden antyder, at globale begivenheder måske spillede en vzsentlig rolle. Sola Formationen er i den sydlige del af Central Tmget m tyk (Thomsen & Jensen 1989). Mod nord stiger tykkelsen til omkring 80 m nær grænsen til den norske sektor. Aflejringen7 Dansk Geologisk Forening, Arsskrift for [l LCA enheden b HamllfntYuUq FZ- forbni"~ - NMmllrolkaSm,n* Revem fart-q Fig. 5. Udbredelsen af de nedre kretassiske seismiske enheder LCA, LCB, LCE og LCF. Den nederste enhed, LCA enheden, er til stede i mindre, isolerede områder. Som fblge af en kontinuerlig transgression ses til og med enhed LCB en fortsat udvidelse af aflejringsbassients stbrreise. LCE enheden har en noget mindre udbredelse, hvilket formodes at skyldes borterodering af enheden i den sydlige del af Central Tmget. Endelig afsluttes nedre kridt sekvensen af LCF enheden, der viser den maksimale udbredelse af nedre kridt sedimenteme, på nrer i den allersydligste del af truget, hvor enheden er delvis eroderet. Distribution of the Lower Cretaceous seismic units LCA, LCB, LCE, and LCF. The lowermost unit, LCA, is present only in smal1 isolated areas. The LCB unit coven a larger area as a result of a continuous transgression during the earliest Cretaceous. The LCE unit has a more tiarrow distribution, probably due to erosion i the southem part of the Central Trough. The LCF unit shows the widest distribution of all the Lower Cretaceous units. It is absent in the southemmost part of the trough because of erosion.8 Thomsen et al.: Bassinudvikling af denne formation tog sin begyndelse midt i barremien-tid og afsluttedes i tidlig albien. Sedimenter fra hele aflejringsperioden er dog ikke altid til stede. Biostratigrafiske undersogelser viser, at både ældre og yngre dele af formationen kan mangle (Thomsen 1987, Heilmann-Clausen 1987). Arsagen til den forskelligartede udvikling af Sola Formation skal sikkert soges i den lokale hævning af de tidligere indsynkningsbassiner, der indledtes i sen hauterivien tid (Vejbæk 1986). I den yngste del af Sola Formationen findes indslag af lyse og rodlige bioturberede mergel- og kalksedimenter. Lignende sedimenter er karakteristiske for Rodby Formationen, der er den yngste formation i Nordsoens nedre kridt (Jensen et al. 1986, Thomsen 1987, Thomsen &r Jensen 1989 og fig. 2). Rodby Formationen er aflejret under iltrige forhold i albien-tiden. Tykkelsen er meget ringe til trods for, at albien omfatter et anseligt tidsrum (sammenlign fig. 2 og 4). Det viser, at tilforslen af erosionsprodukter fra omliggende landområder var stærkt nedsat. Tuxen, Sola og iszer Rodby Formationens sedimenter danner en overgang mellem den klastisk prægede sedimentation i begyndelsen af tidlig kridt og kalksedimentationen i sen kridt. Afslutning Denne gennemgang af den geologiske udvikling i tidlig kridt er geografisk begrænset til Central Truget i den danske del af Nordsoen. Mange af de kortlagte litholdgiske enheder og adskillige af de påviste geologiske begivenheder kendes også fra områder uden for Central Truget. Nogle kan spores over store dele af Nordvesteuropa og en af de iltfattige episoder, synes endog at have global udbredelse. Det er derfor åbenbart, at en fuld forståelse af de processer, som har kontrolleret udviklingen i Central Truget, kun kan opnås, hvis et storre geografisk område inddrages i under- Litteratur Heilmann-Clausen, C., 1987: Lower Cretaceous dinoflagellate biostratigraphy in the Danish Central Trough. Danm. geol. Unders. Ser. A, 17, 89 s. Jensen, T. F. & Buchardt, B., 1987: Sedimentology and geochemistry af the organic carbon rich Lower Cretaceous Sola Formation (Barremian-Albian), Danish North Sea. In: Glennie, K. & Brooks, J. (Red.): Proceedings from the 3rd Conference on Petroleum Geology of NW Europe, ; Graham & Trotman. Jensen, T. E, Holm, L., Frandsen, N. & Michelsen, O., 1986: Jurassic - Lower Cretaceous lithostratigraphic nomenclature for the Danish Central Trough. Danm. geol. Unders. Ser. A, 12, 68 s. Michelsen, O., Frandsen, N., Holm, L., Jensen, T.F., Moller, J.J. & Vejbæk, o.v., 1987: Jurasic - Lower Cretaceous af the Danish Central Trough; depositional environments, tectonism, and reservoir. Danm. geol. Unders. Ser. A, 16, 45 s. Rawson, P.T. & Riley, L.A., 1982: Latest Jurassic - Early Cretaceous Events and the "Late Cimmenan Unconformity" in the North Sea Area. AAPG Bull, vol. 66, 12, Skovbro, B., 1991: Vandrette boringer i Valdemar feltet lover godt. Geologisk Nyt, 1, 68. Thomsen, E., 1987: Lower Cretaceous calcareous nannofossil biostratigraphy in the Danish Central Trough. Danm. geol. Unders. Ser. A, 20, 89 s. Thomsen, E. & Jensen, T. F., 1989: Aptian to Cenomanian stratigraphy in the Central Trough af the Danish North Sea sector. Geol. lb. A 113, Vejbæk, O., 1986: Seismic Stratigraphy and tectonic evolution af the Lower Cretaceous in the Danish Central Trough. Danm. Geol. Unders. Ser. A, s. Ziegler, P. A., 1982: Geological Atlas of Western and Central Europe. Elsevier, Amsterdam, 130 s. 40 tavler. Relaterede dokumenter
Mere om Thisted saltstrukturen IVAN MADIRAZZA DGF Madirazza, I.: Mere om Thisted saltstrukturen. Dansk geol. Foren., Årsskrift for 1980, side 83-87, København, 25. januar 1981. In Dansk geol. Foren., Årsskrift Læs mere Principerne for stratigrafisk inddeling og nomenklatur
''l / H Principerne for stratigrafisk inddeling og nomenklatur Procedure and Terminology in Stratigraphie Classification at J. C. TROELSEN og TH. SORGENFREI Abstract An outline is given of H. D. HEDBERG'S Læs mere Vurdering af det geotermiske potentiale i Danmark
DANMARKS OG GRØNLANDS GEOLOGISKE UNDERSØGELSE RAPPORT 9/59 Vurdering af det geotermiske potentiale i Danmark Anders Mathiesen, Lars Kristensen, Torben Bidstrup & Lars Henrik Nielsen DE NATIONALE GEOLOGISKE Læs mere /LWKRVSKHUH DQG %LRVSKHUH 6FLHQFH BBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBB /XQG 8QLYHUVLW\ 3XEOLFDWLRQV
/LWKRVSKHUH DQG %LRVSKHUH 6FLHQFH BBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBBB /XQG 8QLYHUVLW\ 3XEOLFDWLRQV Institutional Repository of Lund University Found at http://lup.lub.lu.se 7KLV LV DQ DXWKRU SURGXFHG Læs mere Havniveauændringer 5500-2500 f.kr. i Vedbækområdet, NØ-Sjælland DGF
Havniveauændringer 5500-2500 f.kr. i Vedbækområdet, NØ-Sjælland CHARLE CHRSTENSEN DGF Christensen, C: Havniveauændringer 5500-2500 f.kr. i Vedbækområdet, NØ-Sjælland. Dansk geol. Foren., Årsskrift for Læs mere Arsen i dansk grundvand og drikkevand. Bind 1: Arsen i dansk grundvand
Arsen i dansk grundvand og drikkevand Bind 1: Arsen i dansk grundvand Titel: Forfatter: Anden bidragyder: URL: Emneord: Arsen i dansk grundvand og drikkevand - Bind 1: Arsen i dansk grundvand Flemming Læs mere SPOR EFTER LOKALE GRUNDVANDSFOREKOMSTER I UNGTERTIÆRET VED FASTERHOLT
SPOR EFTER LOKALE GRUNDVANDSFOREKOMSTER I UNGTERTIÆRET VED FASTERHOLT GUNNAR LARSEN OG ALBERT A. KUYP LARSEN, G. & KUYP, A. A.: Spor efter lokale grundvandsforekomster i ungtertiæret ved Fasterholt. Dansk Læs mere Vakuumventilering - erfaring med monitering og optimering af drift
Miljøprojekt Nr. 898 24 Teknologiudviklingsprogrammet for jord- og grundvandsforurening. Vakuumventilering - erfaring med monitering og optimering af drift Ole Kiilerich og Lotte Hjerrild Ringkøbing Amt Læs mere Oprensning af klorerede opløsningsmidler ved stimuleret reduktiv deklorering
Miljøprojekt Nr. 833 2003 Teknologiudviklingsprogrammet for jord- og grundvandsforurening. Oprensning af klorerede opløsningsmidler ved stimuleret reduktiv deklorering Jægersborg Allé, Gentofte Christian Læs mere Grusgravene i bakkerne ved Kalundborg
Grusgravene i bakkerne ved Kalundborg af S. A. ANDERSEN Abstract The peninsula of Roesnaes (Røsnæs) on the northwest coast of Zealand has by some authors been regarded as a series of drumlins, by other Læs mere Ravning-broens alder. En af Danmarks sikreste dendrokronologiske dateringer?
Ravning-broens alder En af Danmarks sikreste dendrokronologiske dateringer? Af Kjeld Christensen Netop i begyndelsen af 1970 erne, hvor udgravningen af den store vikingetidsbro over Vejle ådal begyndte, Læs mere &6i4e* tø&éc&od. Cambro-Silurian Stratigraphy of Bornholm
&6i4e* tø&éc&od Cambro-Silurian Stratigraphy of Bornholm by VALDEMAR POULSEN Geological Institute of the University of Copenhagen The Cambro-Silurian geology of the island of Bornholm is in many ways related Læs mere Erfaringsopsamling for reduktiv deklorering som afværgeteknologi i moræneler
Erfaringsopsamling for reduktiv deklorering som afværgeteknologi i moræneler Delrapport I Ida Damgaard, DTU Miljø Julie Chambon, DTU Miljø Camilla Christiansen, DTU Miljø Gitte Lemming, DTU Miljø Mette Læs mere Miljøcenter Roskilde Notat til trin 1. Kortlægning af grundvandsressourcens sårbarhed på baggrund af eksisterende data: Geologisk model Slimminge
Miljøcenter Roskilde Notat til trin 1. Kortlægning af grundvandsressourcens sårbarhed på baggrund af eksisterende data: Geologisk model Kortlægningsområde Slimminge Ny Østergade 7 4000 Roskilde Tlf. 72546500 Læs mere DANMARKS GEOLOGISKE UDVIKLING FRA 1.450 TIL 65 MIO. ÅR FØR NU
2010 GEOLOGI OG GEOGRAFI NR. 2 DANMARKS GEOLOGISKE UDVIKLING FRA 1.450 TIL 65 MIO. ÅR FØR NU Undergrundens lange rejse hen over Ækvator Bjergkæder, jordskælv og vulkaner i Danmark Fra ørken til syndflod Læs mere Naturforholdene i havet omkring Læsø
Naturforholdene i havet omkring Læsø Pilotprojekt Marin Nationalpark Læsø Rapport udarbejdet for arbejdsgruppen Havet Juni 2005 Forside: Horneks Odde på nordsiden af Læsø Foto: Merete Binderup (2004) 2 Læs mere Hvad ved vi om det forhistoriske klima?
Hvad ved vi om det forhistoriske klima? Af Mikkel Sander Ph.d. i Kvartær Geologi Mikkel.Sander@mail.dk I takt med at Jordens klima tilsyneladende er under forandring, bliver klimaets tidligere svingninger Læs mere Drejebog om geotermi. Etablering og drift af geotermiske anlæg til. fjernvarmeforsyning
Etablering og drift af geotermiske anlæg til fjernvarmeforsyning Projektdeltagere Dansk Fjernvarmes Geotermiselskab (projektleder) Merkurvej 7 6000 Kolding Kontakt: Søren Berg Lorenzen sbl@geotermi.dk Læs mere DGF s sekretariat. DGF S hjemmeside: www.2dgf.dk
DECEMBER 2010 Geologisk Tidsskrift udgives én gang årligt i trykt form af Dansk Geologisk Forening, DGF. Artikler om alle aspekter inden for geologien optages efter invitation fra redaktionskomiteen. Tidsskiftet Læs mere Flere kældre fra førromersk jernalder - og lidt grave
24 NoMus Flere kældre fra førromersk jernalder - og lidt grave Esben Aarsleff Forud for opførelsen af en større fabriksbygning for Widex til fremstilling af høreapparater ved Vassingerød, nær Allerød, Læs mere Skifergas en gevinst for klimaet?
1. februar 2013 RAPPORT I denne rapport analyserer Danmarks grønne tænketank CONCITO, hvorvidt udvinding af skifergas i Danmark og resten af Europa vil være en gevinst for klimaet. Konklusionen er, at Læs mere Estimating the factual gender pay gap in Denmark Beregning af det uforklarede løngab i Danmark
WOLIWEB www.wageindicator.org The socio-economic determinants of citizens work life attitudes, preferences and perceptions, using data from the continuous web-based European Wage Indicator Survey Project Læs mere Miljøvurdering af fremskyndelse. på person- og varebiler. Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet. Arbejdsrapport fra DMU nr.
Danmarks Miljøundersøgelser Miljøministeriet Arbejdsrapport fra DMU nr. 232, 2006 Miljøvurdering af fremskyndelse af partikelfiltre på person- og varebiler Luftkvalitet og befolkningseksponering for PM2.5 Læs mere Bachelorafhandling. Udviklingen i det danske ejerboligmarked; prisboblen - Fortsat prisfald, kollaps eller vending. Nationaløkonomisk institut
Nationaløkonomisk institut HA Alm. 6. Semester Forfattere: Lasse Müller Olsen Morten Agerholm Nielsen Vejleder: Valdemar Smith Bachelorafhandling Udviklingen i det danske ejerboligmarked; prisboblen - Læs mere 4. Geologi. 7 4.1.1 Weichsel Ældre Yoldialer...8 4.1.2 Senglacialt Yngre Yoldialer...8 4.1.3 De postglaciale holocæne aflejringer...
1. Indledning. 3 2. Undersøgelserne 4 3. Topografi 6 4. Geologi. 7 4.1.1 Weichsel Ældre Yoldialer....8 4.1.2 Senglacialt Yngre Yoldialer...8 4.1.3 De postglaciale holocæne aflejringer...10 5. Seismik 12 Læs mere Miljø- og Energiministeriet Danmarks Miljøundersøgelser ALTRANS. Bilparkmodel. Beregning af udvikling og emissioner. Faglig rapport fra DMU, nr.
Miljø- og Energiministeriet Danmarks Miljøundersøgelser ALTRANS Bilparkmodel Beregning af udvikling og emissioner Faglig rapport fra DMU, nr. 94 [Blank page] Miljø- og Energiministeriet Danmarks Miljøundersøgelser Læs mere 13/12/13. Effekten af uddannelsesaktivering af medlemmer af Dansk Metal
3/2/3 Effekten af uddannelsesaktivering af medlemmer af Dansk Metal 2 EFFEKTEN AF UDDANNELSESAKTIVERING AF MEDLEMMER AF DANSK METAL DAMVAD.COM For information on obtaining additional copies, permission Læs mere Landskabets udvikling i Danmark
Landskabets udvikling i Danmark Fra natur- til kulturlandskab Vadehavet Den dynamiske jordbund Bylandskabet Fra natur- til kulturlandskab Landskabets fremtræden på et givet tidspunkt er resultatet af et Læs mere S p a r N o r d s r o l l e i N o r d j y l l a n d
S p a r N o r d s r o l l e i N o r d j y l l a n d Fusion ud fra konkurrencehensyn - Nordjyske Bank HD Finansiel rådgivning Aalborg universitet 2015 Udarbejdet af: Thomas Nick Pedersen, studienummer 20112199 Læs mere Radon og Radioaktivitet
2010 G EO LO G I O G G EO G R A F I N R. 4 Radon og Radioaktivitet i danske bjergarter og sedimenter Hvad er radon og er det farligt? Hvad viser den danske radon-undersøgelse? Hvor er der radon i Danmark? Læs mere 2016 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback