Resiliens i socialpsykologi
Vores viden gennem historien får os til at kende de evner, som mennesket har til at overvinde skader generelt og derfor kender de evner, dette har udviklet.
Udtrykket af dette potentiale har genereret både fysiske og materielle, kulturelle, intellektuelle og teknologiske varer, dette finder sted i rækkefølge i hver af kulturerne, hvorved der udvikles det, der vil være vores emne med interesse og undersøgelse: RESILIENCE.
I den følgende online psykologeartikel vil vi bruge vores særlige prisme til at tale om resiliens i socialpsykologi.
I denne artikel gives nogle baggrundsoplysninger, definitionen, fremme af modstandsdygtighed i samfundet såvel som dens udvikling hos mennesker, der er modtagelige for misbrug, udviklingsbetingelser og de faktorer, der hjælper os med at generere Resilience, selvom det også er vigtigt at vedligeholde det og for dette vil emnet strategier for at opbygge og opretholde resiliens blive behandlet og sidst men ikke mindst indgreb og udvikling af modstandsdygtighed hos børn.
Det må tages for givet, at modstandsdygtighed ikke kun hjælper os med at løse problemer og leve godt har en bredere betydning med et andet perspektiv på livet.
I løbet af dette arbejde vil der blive annonceret nogle eksempler på modstandsdygtighed over for vanskelige situationer som orkanen Katrina og Rita og den måde, hvorpå folk formår at overvinde, møde eller skabe en barriere, der får dem til at føle sig beskyttet mod ubehagelige begivenheder.
Formålet med denne artikel er at præsentere nogle af aspekterne af største interesse for reaktionen ved at overvinde vanskelige situationer . For at forstå fænomenet elasticitet er det nødvendigt at have et klart og defineret koncept, så vi begynder vores første afsnit med dette emne.
Baggrund og definition
Før vi fuldt ud behandler spørgsmålet om modstandsdygtighed, er vi nødt til at kende en eller anden baggrund for dette, for eksempel i Bibelen overvinder Job tabet af alle sine materielle goder, for eksempel den unge Anne Frank formår at fortsætte sin udvikling som teenager under nazikrigen, indtil hun bliver myrdet (Ángeles y Morales 1995).
I midten af ​​det forrige århundrede begyndte human-sciences at bruge betegnelsen til at henvise til retningslinjerne, der giver folk mulighed for at overvinde uheldige situationer og drage fordel af dem (Sánchez, 2003).
Rutter's fund i 1990 har opdaget hjernens udvikling og funktion fra det biologiske grundlag af fænomenet resiliens, såvel som dets bidrag til processerne inden for psykofysiologisk udvikling. Det skal forstås, at robusthed ikke er noget erhvervet eller Det erhverves ikke, men fører til adfærd, som enhver kan udvikle og lære.
Resilience as a concept er et udtryk, der kommer fra fysik og henviser til et materiales evne til at genvinde sin form efter at have været under højt tryk (López, 1996). Derfor kan vi i samfundsvidenskaben udlede, at en person er modstandsdygtig, når han formår at udmærke sig fra pres og vanskeligheder, som en anden person ikke kunne udvikle i stedet.
Introduktionen til begrebet modstandsdygtighed inden for samfundsvidenskab har åbnet nye veje for os at imødekomme de mest almindelige problemer som dem, der giver os læring og børns udvikling.
Der er flere definitioner af udtrykket modstandsdygtighed, disse afhænger af hver forfatter og hans teoretiske tilgang, modstandsdygtighed ville være en global kapacitet hos personen til at opretholde en effektiv funktion mod miljøets modstand eller at genvinde den under andre forhold (Aracena, Castillo og Román) .
På den anden side beskriver modstandsdygtighed en god tilpasning i en persons sociale udviklingsopgaver som et resultat af individets interaktion med deres miljø. For Domínguez, (2005), er elasticitet processen med at tilpasse sig godt til ugunstige situationer eller endda til betydelige kilder som stress.
Det betyder hopp fra vanskelige oplevelser. Det skal tages i betragtning, at modstandsdygtighed ikke er noget, der adopteres eller ikke, men at hver enkelt person udvikler den efter deres behov. Begrebet modstandsdygtighed eller evne til bedring indebærer to faktorer for modstandsdygtighed mod ødelæggelse, det vil sige evnen til at beskytte ens liv og integritet mod deformerende pres, og den anden er evnen til at opbygge positiv vital adfærd til trods for dette. de vanskelige omstændigheder (González, 2005).
Resilience kunne defineres som noget nyt i historien. Introduktionen til begrebet resiliens inden for samfundsvidenskab har åbnet nye veje for os til at stå over for de mest almindelige problemer som læring og børns udvikling.
Investering i modstandsdygtighed ville være meget billigere, og sikkert vil reduktionen af ​​nogle skadelige virkninger såsom kriminalitet, prostitution, vold, narkotikamisbrug (Ángeles, R. og Morales, J. 1995) opnås på mellemlang sigt. til luften, hvor social retfærdighed og menneskelig udvikling for hver enkelt som individ ikke er en mere generaliseret, der normalt får folk til at miste sikkerheden for, hvad de er, og hvad de er værd.
Resilience indikerer for os behovet for at fokusere vores søgning på de personlige og miljømæssige ressourcer, der er tilgængelige for enkeltpersoner, deres familier og samfundet. Og det ændrer sig fra en intervention i den direkte støttemodtager til en intervention, der inkorporerer familien og samfundet i hele forandringsprocessen. Uddannelsesaktiviteter, der adresserer de forskellige dimensioner af elasticitet, er indarbejdet. (González, 2005).
Handlinger skal fremmes for at favorisere den sociale inkludering af modstandsdygtighed, så vitalitet, kapacitet og energi kan bruges til aktivt at deltage i nuet og opbygge et livsprojekt med støtte, vi er nødt til at overveje handlinger og egenskaber, der fremmer Modstandsdygtighed og at dette spørgsmål bør være en prioritet ikke kun for sundhedsfolk, men for alle dem, der er i direkte kontakt med børn og unge.
Denne forsvarsmekanisme nævner Kolb (1973), producerer en dybt etableret modstand mod, at de undertrykte (ubevidste) data bliver bevidste. Gennem modstand forsøger individet at undgå de minder og indsigter, der ville forårsage kvaler og være smertefulde, hvis de bliver bevidst.
Modstand forekommer også under psykoanalytisk behandling, når psykiateren opfordrer patienten til at gøre det undertrykte materiale synligt ved fri forening.
Freud strukturerede sit koncept med undertrykkelse ved at støde på vanskeligheder og forhindringer i fri tilknytning: blokken, forlegenhed, tavshed og kvaler hos den patient, som han gav navnet modstand. Dette giver en anelse om arten af ​​det undertrykte materiale.
Resiliensudvikling
Resiliens er ikke en egenskab, som folk har eller ikke har. Det involverer adfærd, tanker og handlinger, som enhver kan lære og udvikle. Dette er et nyt blik på den måde, hvorpå forskellige mennesker står over for mulige årsager til stress: dårlige forhold og overgreb i familien, indeslutning i fangelejre, krisesituationer som dem, der er forårsaget af enke eller skilsmisse, store tab økonomisk eller af anden art. (García, Rodríguez og Zamora).
I stedet for at undre sig over årsagerne til den fysiske eller åndelige patologi, som disse katastrofer skaber, indebærer det nye synspunkt, at man undersøger, hvilke betingelser dette mindretal er udstyret med; hvorfor og hvordan det lykkes at undslippe ondt fra de såkaldte "risikogrupper" .
Det faktum, at modgang ikke uigenkaldeligt resulterer i beskadigede personer, har vist sig, at deres konformation ikke kun afhænger af konditioneringsfaktorer som for eksempel økonomiske ressourcer, mad, forældres uddannelsesniveau, stimulering mødre eller tilgængeligheden af ​​legende materiale, men grundlæggende af mekanismerne og dynamikken, der ordener den måde, de relaterer til (Rutter 1985).
”Resilient” individer skiller sig ud for at have en høj grad af kompetence på forskellige områder, hvad enten det drejer sig om intellektuel, følelsesmæssig, god mestringsstil, motivation for selvstyret præstation, høj selvtillid, følelser af håb, autonomi og uafhængighed, blandt andre. Og dette har været muligt, selv når det berørte område er lige så grundlæggende for livet som ernæring. For at afklare fænomenet modstandsdygtighed har lærde peget på egenskaberne i det miljø, hvor elastiske motiver har udviklet sig: de har været unge på tidspunktet for en traumatisk begivenhed; de er kommet fra familier drevet af kompetente forældre, integreret i sociale supportnetværk, som har leveret varme forhold.
Med hensyn til den psykologiske funktion, der beskytter modstandsdygtige mennesker mod stress, vil vi påpege:
Højere IQ og bedre problemløsningsevner.
Bedre mestringsstil.
Empati, viden og korrekt styring af interpersonelle relationer.
Positiv humor .
Det, der får et individ til at udvikle evnen til at være modstandsdygtig, er dannelsen af ​​socialt kompetente mennesker, der har evnen til at have deres egen og nyttige identitet, der ved, hvordan man træffer beslutninger, sætter mål, og dette involverer sociale steder, der involverer familien til venner og regeringsinstitutioner i hvert land (Ramírez, 1995).
Blandt de beskyttende mekanismer par excellence er forholdet mellem en betydelig voksen, som bekræfter individets selvtillid, som motiverer ham, og frem for alt demonstrerer hans kærlighed og ubetingede accept (Sánchez, 2003).
Udviklingsbetingelser
Mange undersøgelser viser, at en primær faktor i modstandsdygtighed er at have forhold, der tilbyder pleje og støtte i og uden for familien. Relationer, der skaber støtte og tillid, giver modellering og giver opmuntring og bekræftelse bidrager også til at bekræfte modstandsdygtighed hos en person (Domínguez, 2005).
For at afklare fænomenet modstandsdygtighed har lærde peget på egenskaberne i det miljø, hvor elastiske motiver har udviklet sig: de har været unge på tidspunktet for en traumatisk begivenhed; de kommer fra familier, der er drevet af kompetente forældre, integreret i sociale supportnetværk, som har leveret varme forhold (Kotliarenco og Pardo).
Hvis vi holder op med at observere den virkelighed, som vores unge i øjeblikket lever, kan vi se, hvordan bestemte forhold negativt har indflydelse på deres udvikling: mangel på sociale supportnetværk til at møde vanskeligheder, for tidlig indarbejdelse i beskæftigelse, udførelse af marginale eller kontraktmæssigt usikre job, mangel på beskyttelse af dit helbred og arbejdskraftens rettigheder, langvarig arbejdsløshed, fiasko og bortfald fra skolen, afhængighed af narkotika og alkohol osv. Alt dette omsættes til lavt selvværd, fravær af et fremtidig projekt og vanskeligheder med at give mening om nutiden (López, 1996).
Fonagy og samarbejdspartnere påpegede, at modstandsdygtige mennesker præsenterede følgende egenskaber i deres barndom :
Højeste socioøkonomiske niveau.
Fravær af organisk underskud.
Let temperament .
Følgende er kendetegnene for det umiddelbare sociale miljø:
Forældre opfattes som kompetente.
Bedste uformelle supportnetværk (venner, familie, kolleger).
Tilstedeværelsen af kærlige forhold er vigtig for at styrke modstandsdygtighed gennem det fælles eksempel, som stemmene "fakta og ikke ord" siger. Mulighederne for deltagelse er betydningsfulde for at føle sig vigtige og elskede.
Resilience er en egenskab, der kan læres som et produkt af en positiv interaktion mellem den personlige og miljømæssige komponent af et individ (Sánchez, 2003). Den affektive binding, der blev etableret i de første leveår, er afgørende for udviklingen af ​​et individ kapabel og sikker i en enhed.
Fysiske overgreb og elasticitetsfaktorer
Definitionen af ​​anvendt misbrug refererer til adfærd, der har et potentiale for skade på et individ (Aracena, Castillo og Román)
Udtrykket misbrug af børn omfatter en bred vifte af handlinger, der forårsager fysisk, følelsesmæssig eller mental skade hos børn i alle aldre. Imidlertid varierer den type overgreb, der varierer med barnets alder.
Den mest almindelige type misbrug er måske opgivelse, det vil sige fysisk eller følelsesmæssig skade på grund af mangler i mad, tøj, husly, lægehjælp eller uddannelse fra forældre eller værger. En almindelig form for forladelse blandt børn er underernæring, hvilket fører til dårlig udvikling og undertiden endda død.
Traumatiske eller uønskede hændelser, uanset om de er psykologiske eller fysiske (dårlig ernæring, permanente høje niveauer af stress og vold) hæver cortisolniveauer, hvilket igen påvirker metabolismen i immunsystemet og hjernen.
Det er især vigtigt, at det, der beskrives , ikke forekommer hos børn, der får særlig, kærlig og berigende pleje i det første leveår, de er mindre tilbøjelige til at reagere på stress ved at producere andre forskellige reaktioner hos børn, der ikke har denne pleje. Så hvis et barn opgives eller overses i en meget ung alder, er hjernefunktioner alvorligt beskadiget, såsom indlæringsevne og problemløsning.
Der er nogle tilknyttede faktorer for udvikling af modstandsdygtighed, gennem hvilken vi kan støtte os selv og være mindre modtagelige for de skader, der forårsages af det miljø, vi lever i. Kombinationen af ​​disse faktorer fører os til succes (Domínguez, 2005).
Vi skal have evnen til at lave realistiske planer, som vi vil gennemføre , have et positivt syn på os selv og stole på vores styrker og evner, færdigheder og kommunikation til problemløsning, evnen til at håndtere meget stærke følelser og impulser. Vi må knytte alternativer til et glimt af håb i situationer, som vi generelt forbinder med en klynge af mangler (González, 2005).
Resiliensstrategier
Mennesker reagerer ikke på samme måde på de samme traumatiske og stressende livshændelser . En tilgang til at opbygge modstandsdygtighed, der fungerer for en person, fungerer muligvis ikke for en anden. Folk bruger en lang række strategier. Nogle variationer afspejler muligvis kulturelle forskelle. En persons kultur kan have indflydelse på den måde, han kommunikerer sine følelser på og arbejder med modgang.
For eksempel var virkningen af ​​orkanen Katrina og Rita så enorm, at den følte dens indflydelse på mennesker fra forskellige kulturer. Den gode nyhed om modstandsdygtighed er, at den kan konstrueres gennem forskellige tilgange, der giver mening i forskellige kulturer.
Forbind forbindelser Gode ​​forhold til familie og nære venner og andre relevante mennesker. Nogle mennesker finder ud af, at selvom de har lidt tab, hjælper andre mennesker dem med at føle sig godt over dem selv.
Undgå at se kriser som uovervindelige problemer. Det kan ændre den måde, hver enkelt fortolker "orkanen". Forsøg at se ud over den aktuelle krise, og hvordan fremtidige omstændigheder kan være lidt bedre. At bevæge sig mod mål gør, at strategier udvikler evnen til at være succesrige og være et modstandsdygtigt individ, der integreres i et samfund.
At genkende ens styrke og ressourcer til at håndtere vanskelige situationer kan hjælpe med at opbygge selvtillid. Vær opmærksom på dine behov og følelser. Andre måder til at styrke modstandsdygtighed kan hjælpe, nøglen er at identificere måder, der kan fungere godt som en del af en personlig strategi til at opbygge modstandsdygtighed (Dominguez, 2005).
At arbejde inden for resiliensfeltet hos et individ indebærer en paradigmatisk ændring i følelsen af ​​at understrege medfødt styrke og se tingene som noget positivt og ikke som en totalrisiko, der er skabt ting for at forbedre deres miljø ikke for at skade deres helbred .
En passende stimulering i de første leveår vil have en stor fordel for fremtiden, da familiestøtte og integration får en person til at udvikle selvtillid, og dette i fremtiden vil afspejles i projekterne og den succes eller fiasko, som Hent fra disse (Sánchez, 2003).
Resiliensintervention hos børn
Modstandsdygtighed er mere end at modstå angreb, frygt for risici, det tager enhver ugunstig situation som en udfordring, der tester et individs potentiale.
Der er tre søjler, der understøtter modstandsdygtighed:
Evnen til at spille. Tag ikke ting så dårligt, at frygt forhindrer dig i at finde udgange. Og i dette tilfælde giver sans for humor, når man ser på tingene bagfra i et langt udsyn, mulighed for at tage afstand fra konflikter. Kreativitet, multiplikation af personlige interesser, fantasi-spil nedbryder disse årsager til alarm til deres retmæssige sted, revitaliserer det for ikke at blive deprimeret.
Evnen til at møde situationer med en følelse af håb. Og for dette er det vigtigt at have mindst nogen til at deponere kærlighed, beundring, der tjener som en vejledning og opmuntring. Det er, hvad der i det fælles sprog for resiliensgrupper kaldes “hooking. De såkaldte ”supportnetværk” eller indeslutningsnetværk er også vigtige, links, der beriger og forhindrer personen i at føle sig i dårligt vejr. Venner, en lærer, et lokalsamfund, resiliensgrupper fungerer som permanent støtte og opmuntring.
BH-en. Det kan sammenfattes som en besked, som personen uddyber for sig selv. ”Jeg ved, at dette vil ske med mig, ” siger han til en dårlig transe. Det er: "Jeg elsker mig selv, jeg stoler på mig selv, jeg kan opretholde mig selv i livet."
Forsøg på at opdage den biologiske næring ved elastisk adfærd er ikke kun interesseret i deres teoretiske omfang. De er også interesseret i deres praktiske konsekvenser. Bestemmelsen af ​​de elementer, betingelser og forhold, der deltager i konfigurationen af ​​børns udvikling, åbner helt sikkert nye pladser til intervention.
De fremlagte beviser har vist et ret optimistisk billede i denne henseende, idet de er klar over, at intet ugunstigt element i sig selv er en kilde til forringelse eller uundgåelig skade på individet, og at generel modstand kan være, hvis ikke modvirkes, svækket ved at etablere omhyggelige og varme forhold mellem forældre eller primære plejere og emnet. De perspektiver, som en sådan handlingsform tilbyder, er ikke kun højere, men også af større rækkevidde.
Det kan virke indlysende, men dårlige ernæringsbetingelser eller ugunstige familiemiljøer gør det vanskeligt for barnet at lære skolens lære fuldt ud, da hans intellektuelle evner ikke slipper for de skadelige virkninger af modgang. I denne forstand kan det ikke tvivles om, at mulighederne for et uddannelsesmæssigt opnåelse af et barn udvides eksponentielt, hvis han har alle sine potentialer intakt og kan tackle skolens opgave uden at skulle overvinde yderligere hindringer (Kotliarenco, Y Pardo).
I dag er det nødvendigt at kende som primært behovet for at styrke børn indad, så de kan modstå en så vanskelig verden som globaliseringer, informere dem, uddanne dem til at favorisere hvert vækststadium, hvis de skynder dem at leve med at kende sig selv (Ramírez, 1995 ).
Vedhæftningen går fra vuggen til graven, men de første tre år er meget personlighedsdannende og mest strukturerende med hensyn til modstandsdygtighed. Men der er senere tilknytningsforhold, der også er elastiske. Forskning viser, at større intelligens, større modstandsdygtighed, men vi satser på, at elastisk adfærd kan udvikles hos alle mennesker (Sánchez, 2003)
Det er tydeligt, at resiliens ikke udvikler sig hos alle individer på samme måde, og at hver enkelt har forskellige måder at udvikle og tilegne sig evner til at overvinde deres problemer i henhold til Kolb (1973), så det er nødvendigt at gøre det klart, at hver enkelt danner deres evner og vælg, hvordan de skal udvikles.
Modstand kan derfor manifestere sig i tavshed, benægtelse, unddragelser og endda pinlige situationer og intense følelsesmæssige reaktioner. Modstanden fungerer som en forsvarsmekanisme mod den kval, der opstår, når individet opfatter de følelser og impulser, som han afviser.
Nogle af måderne, hvorpå vi kan være lidt mere “modstandsdygtige” over for ugunstige situationer, og hvordan man står op i en trance, blev også gjort bekendt, og det vises således, at ikke alle individer har den samme evne til at overvinde hindringer og Tag det som vækst i dit liv snarere end som en vanskelighed.
Resilience er en egenskab, der kan vises som et resultat af en positiv interaktion mellem den personlige og miljømæssige komponent af et individ, men også som en måde at reagere på konfliktsituationer.
De gaver, der tildeles mennesker, er store, og derfor er der en garanti for succes, men det hele afhænger af de personlige, sociale egenskaber og stil, som testene får værdi med.
Imidlertid kan den store mangfoldighed af information, både positiv og negativ, få personen til at se sig selv mere tydelig på den måde, han opfattede sig selv, før han gennemgik de vanskelige prøver i sit liv.
Hvis du vil læse flere artikler, der ligner Resilience in social psychology, anbefaler vi, at du går ind i vores kategori Social Psychology.