8. december Bæredygtig transport - bedre infrastruktur - PDF
8. december Bæredygtig transport - bedre infrastruktur
Download "8. december 2008. Bæredygtig transport - bedre infrastruktur"
1 8. december 2008 Bæredygtig transport - bedre infrastruktur
2 Det vil regeringen Mindre CO 2 Grønnere biltrafik Mere kollektiv transport og cyklisme En bedre jernbane Bedre veje Nye grønne teknologier Styrket hensyn til naturen Mindre støj og luftforurening i byerne
3 Investeringer i infrastrukturen I alt 150 mia. kr. frem til mia. kr. til Femern Bælt-forbindelsen og Metrocityringen Ny Infrastrukturfond med basis på 89 mia. kr. og 1 mia. kr. fra parkér-og-rejs initiativ forankret i DSB. Finansieret af råderummet, driftsbesparelser ved Signalprojektet, Scandlines og Storebælt Infrastrukturfond vil blive forøget i takt med, at der skabes ny holdbar finansiering Vil give mulighed for flere investeringer
4 Et topmoderne jernbanenet - den kollektive trafik skal løfte det meste af fremtidens vækst i trafikken Timemodellen højhastighedstog Nyt, moderne signalsystem Flere og bedre Parkér og Rejs-faciliteter Analyse af elektrificering af hovedbanenettet Nyt jernbaneprojekt København-Ringsted Kortere rejsetider og bedre stationer i regionaltrafikken Femern Bælt og Metrocityring
5 Timemodellen - en højhastighedsstrategi for togtrafikken mellem de større byer Rejsetid mellem København, Odense, Århus og Aalborg på én time mellem hver by Rejsetiden ml. København og Aalborg ned fra 4½ til 3 timer Sparer de nuværende togpassagerer for 3½ mio. timer årligt Flytter trafik fra vej til bane Kortere rejsetid for togpassagerer i hele landet
6 Et nyt signalsystem - færre forsinkelser og en mere pålidelig togdrift flytter flere over i togene Flere tog til tiden Højere sikkerhed Mere effektiv drift Højere hastighed Bedre passagerinformation Mulighed for fuldautomatisk drift på S-banen Undgå et fremtidigt sammenbrud af togdriften En forudsætning for Timemodellen og elektrificering af banen
7 Mindre trængsel på vejene - danskerne bruger for lang tid i kø på vejene Udbygning af vejene, dér hvor behovet er størst Strækninger med de største trængselsproblemer i dag Områder, hvor den fremtidige trafikvækst som følge af erhvervs- og samfundsudviklingen vil kræve en udbygning af infrastrukturen Prioritering af vejprojekter fokusområder De store landsdelsforbindelser, herunder E20, E45 og E47 Hovedstadsområdet Østjylland Opkoblinger af de enkelte landsdele til de store landsdelsforbindelser Forbindelser til havne og vore nabolande
8 En trafikplan for Hovedstaden - København skal fortsat være en af de mest trafikalt velfungerende hovedstæder i Europa Mulige løsninger på centrale udfordringer Jernbanen mellem København og Ringsted Nordvestbanen mellem Lejre og Vipperød Overhalingsspor på S-banen mellem Hellerup og Holte Målrettet anvendelse af ITS på Helsingørmotorvejen Køge Bugt Motorvejen mellem Greve og Køge Motorring 4 mellem Taastrup og Frederikssundsmotorvejen 2. etape af Frederikssundsmotorvejen En strategisk analyse Den fremtidige kollektive trafikbetjening Etablering af en fuldt udbygget Ring 4 Perspektiver i Ring 5-korridoren Østlig Ring 2-forbindelse (havnetunnel)
9 En trafikplan for Østjylland - Erhvervs- og byudviklingen skal understøttes af en velfungerende infrastruktur Mulige løsninger på centrale udfordringer E45 ved Vejle Fjord broen og Kolding Flere og bedre Parkér og Rejs-faciliteter En baneplan for Østjylland med bedre togbetjening Stillingtagen til letbaneprojekt i Århus Strategisk analyse De langsigtede kapacitetsbehov for trafikken mellem Sjælland, Fyn og Jylland, herunder ved Lillebælt De langsigtede kapacitetsbehov for den nord-sydgående vejtrafik i Jylland
10 Nye puljer til prioritetsområder Pulje Bedre adgang til den kollektive transport ( ) Nye teknologiske muligheder Bedre kapacitet og bekæmpelse af lokale flaskehalse Mere cykeltrafik Bedre trafiksikkerhed Fremme af godstrafik på bane Støjbekæmpelse Nye beslutningsgrundlag og ny trafikmodel Forlængelse af pulje til fremme af sikkerhed og miljø Forlængelse af pulje bedre sikkerhed v. overskæringer Beløb (mio. kr.)
11 En grøn investeringsplan frem mod 2020 Projekt Baner Besluttede projekter og puljer Færre forsinkelser Et moderne signalsystem Timeplanen Veje Besluttede projekter og puljer, inkl. Silkeborg Genopretning af veje og broer Rullende planlægning Nye puljer (inkl. pulje til Parkér og Rejs hos DSB) Yderligere projekter samt fordyrelser Infrastrukturfonden i alt Beløb (mia. kr.)
12 Grøn kørselsafgift - Hvorfor Grønne bilskatter virker! erfaring fra omlægning af bilafgifterne i forår Vi vil mindske trængsel, støj, forurening og CO 2. Vi vil øge efterspørgsel efter kollektiv transport. Vi vil skabe bedre rammer for nye teknologier som elbiler og hybrid plug in biler.
13 Grøn kørselsafgift Hvordan Grøn kørselsafgift skal bygge på følgende elementer: Trængsel CO 2 og miljø Adgang til kollektiv transport Skattestop Undgå dobbeltbeskatning Ingen overvågning
14 Grøn kørselsafgift - Hvornår 2009: Regeringen fastlægger den konkrete udformning af en grøn kørselsafgift. Folketingssamlingen 09/10: Lovgivning om grøn kørselsafgift. 2011: Grøn kørselsafgift for lastbiler. 2015: Grøn kørselsafgift for personbiler.
16 CO 2 -reducerende tiltag Grønne bilskatter Danmark som grønt testlaboratorium Mere og bedre kollektiv trafik Bedre vilkår for cykler Reduktionstiltag her og nu: 5,75 pct. biobrændstof Energikrav til taxaer (sikrer energiklasse C eller bedre) Anbefalinger til offentligt indkøb af energieffektive og miljøvenlige personbiler Miljørigtig og energieffektiv offentlig transport Certificering af grønne transportvirksomheder og grønne transportkommuner Videreførelse af forsøg med modulvogntog Optimering af aerodynamik for lastbiler Energimærkning af varebiler Energieffektiv køreteknik
A.2. Finansieringselementer Infrastrukturfonden, der skal finansiere investeringerne, bliver etableret med 94 mia. kr.
Aftalen af 29. januar 2009 om en grøn transportpolitik Regeringen (Venstre og De Konservative), Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance indgik
Oversigt over presseresuméer 1. En sammenhængende grøn transportplan 2. Infrastrukturfonden 3. Infrastrukturfonden overordnet prioritering 4. Transportens CO 2 -udledning kurven skal knækkes 5. En grøn
Bæredygtig transport bedre infrastruktur
Bæredygtig transport bedre infrastruktur December 2008 Regeringen Indhold Del 1 Del 2 Del 3 Grøn transportvision DK 6 Mindre trængsel bedre mobilitet 18 En grøn investeringsplan 42 Grønne bilskatter 8
Syddansk Mobilitetsråd, 18. september 2009 i Billund. Syddanmark følger op på trafikaftalen af 29. jan.
Syddansk Mobilitetsråd, 18. september 2009 i Billund Syddanmark følger op på trafikaftalen af 29. jan. DET STORE H TIMEMODELLEN 3 Grundstrukturen i Danmarks infrastruktur? 4 Vi vil i Syddanmark bevæge
Center for Grøn Transport. v/niels-anders Nielsen Centerleder
Center for Grøn Transport v/niels-anders Nielsen Centerleder Vision Center for GrønTransport skal være det danske kompetencecenter for bæredygtig transport og CO2 udledning. Center for Grøn Transport skal
Aftale mellem regeringen (Venstre og Det Konservative Folkeparti), Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne.
5. november 2003 Aftale mellem regeringen (Venstre og Det Konservative Folkeparti), Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne. om: Trafik (5.november 2003) 2 Aftale om trafikpakken Der
En grøn transportpolitik
RegionalU dvikling Bilag tilpunkt 5 Trafikaftale indgået m ellem Folketingets forligspartier den 29. januar 2009 - En grøn transportpolitik Panelfor kollektiv trafik M øde den 11.m arts 2009 B ilag pkt.5
Justeret bilag til Regional UdviklingsPlan
Område: Regional Udvikling Udarbejdet af: Michael Kavin Afdeling: Strategi og analyse E-mail: Michael.Kavin@regionsyddanmark.dk Journal nr.: 08/9590 Telefon: 76631958 Dato: 28. august 2008 Justeret bilag
UAMBITIØS TRAFIKINVESTERINGSPLAN
25. februar 2003 Af Frithiof Hagen, direkte tlf. 3355 7719 Resumé: UAMBITIØS TRAFIKINVESTERINGSPLAN Regeringen har fremlagt sin investeringsplan for 2003-2012. På trafikområdet indeholder den samlede statslige
Perspektiver for infrastruktur i Jyllandskorridoren
Perspektiver for infrastruktur i Jyllandskorridoren Chefkonsulent Annette Lokalt erhvervsklima 5124 virksomheder 4752 virksomheder 2186 virksomheder 2 Infrastruktur topper ønskesedlen Hvilke to områder
Transportudvalget Folketinget
har i brev af 17. december 2013 stillet min forgænger Spørgsmål nr. 222: Ministeren bedes bekræfte, at konklusionerne i ministeriets resume af Vejdirektoratets rapport om Midtjysk Motorvejskorridor, vedrørende