Ethvert menneske lever sit liv som et kongerige, og dette kongerige kan være enten sundt og stærkt eller usundt og mørkt. I det sunde og stærke kongerige er der selvstændighed, styrke og velstand - orden - og i det mørke kongerige hersker derimod tvivl, håbløshed og forvirring - kaos.
Enhver mand og kvinde har i sig en både usikker afhængig lille stalddreng eller staldpige samt en uafhængig selvsikker stor konge eller dronning. Og livets samlede udvikling mellem det sunde og det usunde bestemmes helt og aldeles af om det er stalddrengen eller kongen; staldpigen eller dronningen, der er styrende kræfter i kongeriget.
I følgende blog går vi tættere på den maskuline kongeenergi - en blog om kvindens dronningeenergi følger snart - der er dog en masse ligheder mellem kongen og dronningen, så nedenstående tekst er for alle, der ønsker at finde dybere ind i sig selv såvel som i sindets skjulte dybder af ressourcer - og ikke mindst for dem, der ønsker at lære at skelne mellem en stærk mand og en svag mand.
Introduktion til konge-arketypen
Kongen er en arketype og psykisk energi med store proportioner, der repræsenterer højdepunktet af ​​magt og autoritet i en bestemt tid. Både ydmyghed, velvilje og grusomhed er i deres yderligheder forbundet med denne arketype. Igennem historien har pendulet svinget fra gode til onde konger, fra milde og venlige konger til grådige, skruppelløs, ja, direkte kriminelle konger.
Kongeenergien er normalt forbundet med royalt blod og tusindårig arv, mens en kejserskikkelse kan udspringe fra det fælles samfund, ligesom Napoleon. Kongeenergien er til stede i enhver mand, den er i ånden eller kødet fra start, og man finder den kun ved at søge efter den netop indenfor, i sjælen. Den skal findes, erkendes og integreres.
Kongeenergien er hverken god eller ond, den er blot energi og kraft. Afgørende for dens virkning på mand og samfund bliver hvordan den kommer til udtryk i mandens livsvilje og gennem hans handlinger og gerninger.
1. Find din indre konge
– Kongeskikkelsen symboliserer et modent mønster, en effekt eller proces i psyken, der bedst kan forstås som det sene stadium af modenhed i den mandlige psyke, der kun kan finde sted gennem en successiv modenhed af mandens evner. Ikke kun i forhold til mandens evner og projekter, der tager plads i hans kongerige, men også i det indre temperament i hans psyke. Kongen er dermed et symbol på mandens psykologiske modenhed og integration af en stabiliserende orden i psyken.
Arketypen symboliserer også kongesymbolet som værende netop en forening mandens indre liv og den ydre realitet - det er en dobbelthed, som ethvert menneske har til opgave at få forenet i den bedst mulige helhed. Sker dette er kongeriget sundt, forenet og i stand til at tage ansvar for sine behov.
Et sundt og modent liv finder altså sted i en forening af det indre åndelige (følelsesmæssige) og det ydre materielle (fornuftsmæssige).
2. Et såkaldt arketypiske billede
Kongen er et arketypisk billede, der ofte giver os intuitive associationer til bl.a. autoritet, styrke, visdom, ledelse, orden, regler, integritet, og magt. Det er en evne til at transformere denne magt til en ordensopretholdende effekt, der organiserer livet (kongeriget) i en bestemt tid og sted.
Det er med disse ræsonneringer, at kongen er det arketypiske billede af en integreret personlig psykologi, hvilket er en psykologi, der har tilfredsstillet sin eget behov for vækst. En personlighed, hvor krigeren er integreret i manden som en moden kriger. Hvor egoet er realiseret og tæmmet. Læs om krigeren her.
Hermed åbnes der op for en psyke, der har lært sig selv at kende og forstå og kan oversætte sin viden til en orden, en livsfilosofi, et nyt mønster, der fungerer som en positiv influens på det indre og ydre landskab af den menneskelige erfaring.
Sean Connery, som Kong Arthur, i filmen First Knight. Den gode konge kan kigge dybt ned i historien og ud i fremtiden, forstå hvad der var på spil for hele folket - og finde den rigtige løsning og beslutning.
Hvis vores arketype Magikeren repræsenterer vores evne til at afkode virkelighedens arkitektur, Elskeren vores evne til hengivenhed og passion, og er arketypen Krigeren repræsentant for vores evne til at angribe og påføre vores vilje på den ydre fænomenrealitet, så repræsenterer Kongen det primære center i hver af os, der udstråler den autoritet, der er styrende for livsviljen. Det er den organiserende kraft, der langsomt artikuleres gennem ens liv, og beordrer livsviljen ud af det indre kaos såvel som ud af det ydre konkurrerende kaos, og fører den hen imod en såkaldt individuationsproces.
3. Fra drengepsykologi til mandepsykologi
Mens vi udvikler os gennem livet, så har kongen optaget den plads i vores psyke, der kommunikerer billedet af vores modne og udviklede potentielle jeg. Her udstråler det billedet af hvem vi kunne blive til, hvis vi virkeligt forpligtede os til at følge vores inderste potentiale.
Vi kan også se denne proces som underbevidsthedens måde at understøtte bevidsthedens intelligens i at søge mod en positiv integration. Som vi ældes sker en gradvis indsnævring af vores opmærksomhed mod et udvalgt sæt af interesser. Vi udvikler os ud af fortidens turbulens og impulsivitet hen imod en mere koncentreret definition af hvordan vores liv skal være.
Dette er er de tidligere stadier er kongen i funktion, som en orden, der gradvist springer frem ud af det kaos som skabes af konkurrerende og indbyrdes modsætninger.
4. Kom tættere på det guddommelige
At få fuld adgang til Kongeenergienen det tætteste et menneske kan komme på det guddommelige. Kongearketypen har igennem tiden været tydeligst demonstreret gennem mænd, der påtager sig rollen som styrer eller kejser.
Men kongen skal meget mere end dette, nemlig kanalisere denne energi til kongeriget og dermed være bindeledet mellem den menneskelige verden og gudeverdenen. Dette skal ikke forstås som noget dogmatisk religiøst, men meget jordisk og afgørende: Kongen skal have føling med folkesjælen, det kollektivt ubevidste og kulturens urgrund ellers er han ikke en ægte konge.
Man får adgang til Kongearketypen ved at varetage to livsfunktioner:
1: Skabe orden
2: Give fertilitet og velsignelse
5. Orden & stabilitet
Viggo Mortensen i rollen som Aragorn, navnet betød 'ærbødig konge'. Aragorn er konge af Gondor i triologien Ringenes Herre. Kongen vender hjem betyder, at Kongeriget atter går fra kaos til orden. Et kongerige uden en konge, er altid i en kaotisk tilstand, dersom der ingen ledelse er. Dette billedsprog kan oversættes til et almindeligt hverdagssprog: tager du ikke et fuldkomment ansvar for at regere dit eget liv, så er der ingen orden, men kaos
Kongen er den centrale arketype, hvilket vi ser i placeringen af kongen i centrum for kongeriget og hævet højt over andre. Verden defineres gennem den del af virkeligheden, der er ordnet og organiseret af kongen. Udenfor kongens magt og vilje ligger ikke-verdenen, kaos og det dæmoniske.
Den første opgave for kongen er at vide hvor kongeriget begynder og hvor det slutter (krigeren der skal prøve sine evner af på verden). Kongens kongerige skal altid være klart defineret. Indenfor grænserne af kongeriget skal kongen etablere den rette orden, som er en manifestering af det ordensprincip, der er styrende for universet. Opbygningen af et kulturel Zeitgeist (tidsånd).
Vigtigst af alt, så legemliggør kongen denne orden i kraft af sin person, sit væsen og sit liv. Hvis kongen legemliggør denne orden på tilstrækkelig vis, så vil kongeriget udvikle sig til sit højeste potentiale.
"Ordenen i kongeriget består af kongens mange subjektive og eksistentielle valg - valg mellem godt og ondt; rigtigt og forkert. En ordnet og god verden kan ikke udtænkes på forhånd eller mejsles i granit, den kan alene opretholdes gennem en vedvarende åndelig og irrationel føling med evigheden (det indre usynlige) og en logisk og rationel forståelse for timeligheden (det ydre synlige). Kongen ved, at værdikampen - det aktive valg mellem rigtigt og forkert - aldrig hører op, og at det ideelle samfund aldrig findes.
6. Kongens føling med ånden og sjælen
Kongen ved, hvad folket (andre mennesker), ikke nødvendigvis altid husker eller forstår, nemlig, at der i ethvert sundt og frit kongerige og i ethvert folk, neden under den ofte overfladiske tumult og rådvildhed, foregår nogle vigtige kollektive og åndelige processer der binder folkesjælen sammen uanset tid og sted.
Intet menneske, intet folk og ingen kultur kan undvære en bred og dybtgående intuitiv forestilling om en orden og sammenhæng i tilværelsen som bærer af irrationelle fænomener som helheden, livets mening og selve livstroen eller livmodet. Uden ånd, myte og kollektive forestillinger, ingen indre sammenhæng, styrke og overlevelse.
En konge har føling med ånden - helheden - dvs. de psykiske og eksistentielle processer der er dybt irrationelle og derfor anses for at være ufornuftige eller fornuftsstridige, men ikke desto mindre er det allermest menneskelige.
Hemmeligheden bag den usynlige kongestyrke ligger altså i bevidstheden om at mennesket har to tilgange til virkeligheden, nemlig den ydre, sanselige og den indre, intuitive - og det er følingen med disse rationelle og irrationelle processers samspil, der binder livet sammen til en dynamisk og sund helhed.
Ingen analytisk videnskabsmand eller alvidende Gud kan tage stilling til mennesketilværelsens helhed, eller vælge kurs og retning for liv, menneske og samfund. Det er alene op til kongen (og folket), og denne opgave klarer intuitionen udmærket, hvis den blot besinder sig på åndsfællesskabet.
"Kongen accepterer den dobbelte virkelighed, dvs. den kendsgerning at der ved siden af den rationelle og praktiske tilgang til virkeligheden (gennem sanser, sprog og logik) har en irrationel tilgang gennem intuition og indre, arketypiske forestillinger - og det er de sidste der giver os al eksistentiel orden, sammenhæng, mening og livsmod i tilværelsen."
7. Fertilitet & velsignelse
I før-patriarkalske tider var moder jord anset som den primære kilde til frugtbarheden i afgrøder og den naturlige vilje generelt. Betoningen af den moderlige frugtbarhed svandt som den patriarkalske kultur fik mere kraft så skiftede kilden til fertilitet på et kulturelt plan mod det maskuline.
Som konsekvens heraf den arketypiske konge blev direkte forbindelse til frugtbarheden i et kongerige. Hvis kongen var sund og retfærdig, en sand legemliggørelse af den guddommelige orden, så ville kongeriget også være frugtbart og velstående.
Det er når kongen vender hjem. At give velsignelse er mere en psykologisk eller åndelig begivenhed, som kongen gør ved at bekræfte og rose det gode i folket. Ved at erkende menneskene i deres sande værdi og natur, så føler de sig helede og fuldkomne. Det fylder en tomhed inden i o. En der kun kan fyldes med kongeenergi.
En traditionel måde at give disse energier videre var ved ceremonier og ved at holde hof, hvor kongen kunne lytte til mennesker og give dem belønninger og velsignelse.
Løvernes konge, Mufasa, sammen med sin søn og kommende arving til 'tronen', Simba i Disneys Løvernes Konge. Et varmt og kærligt forhold, hvor Simba bliver mødt af sin fader, og får den visdom, velsignelse og maskuline kongeenergi, der giver ham troen på sit inderste kald. En tro Simba får brug for inden længe, da Mufasa tidlige død gør ham forældreløs og sender ham på flugt
Når konger fejlede i at gøre dette og dermed ikke fik tilstrækkelig adgang til kongearketypen, så fik folket heller ikke føling med kongeenergien, og kongeriget blev ikke sjældent tyranisk og usundt. Kongeenergien ville så manifestere sig i en patologisk, amputeret og følelsesmæssigt afstumpet tilgang. Den gode konge kunne blive til skyggekongen eller tyrannen.
Robert Duval i rollen som Lt. Col. 'Bull' Meechum i filmen The Great Santini, hvor han spiller en pilot og fader, der styrer sin familie med militærdisciplin. Han er "besat" af den arketypiske krigerenergi som han overidentificerer sig med, og dermed bliver han en plage og tyran over for sin familie
Denne skyggekonge finder vi i faderen, der ikke kan rumme sin søns frihed, autonomi og udvikling hen imod et voksent tænkende og selvstændigt vurderende menneske. Det er her skyggekongen vil kontrollere sønnen og styre ham med kadaverdisciplin, hvis han vover at trodse autoriteten, dette gennem direkte fysisk og verbal konfrontation eller gennem en mere subtil og emotionel afvisning af sønnen (manglende kærlighed og anerkendelse).
Daniel Day-Lewis som den drevne og skruppelløse forretningsmand (og skyggekonge), Daniel Plainview, der vil gøre hvad der skal til, for at nå sine mål. Daniel er besat af den 1800tallets amerikanske drøm og ekspansion, og den grådighed, magt og blodudgydelse der fulgte med strømningen. I filmen There Will Be Blood tager Daniel en afdød arbejders søn til sig, da det giver ham bedre mulighed for at manipulere forretningsverdenen følelsesmæssigt. Sønnen er stærkt undertrykt af adoptivfaderen, men filmen efterlader håb, da sønnen ikke ender med at blive defineret af Daniels autoritet. På den måde sker der et forløsende brud med skyggekongens virkelighedsindsnævrede kongerige - et mørkt kongerige, der er både inhumant, brutalt og mangler etik og moral
Skyggekongen er den bipolare dysfunktionelle form, der svinger mellem to poler kaldet for tyrannen eller svæklingen - en svingende følelse mellem aboslut magt og enorm svaghed - en ambivalent følelse, der er direkte ulidelig og derfor projiceres skiftevis en aktiv bøddel eller et passivt offer ud mod omverden.
Tyrannen misunder og frygter andre (også sin familie) som han anser som en trussel mod hans herredømme. Han agerer voldeligt fordi der bag hans voldsomme ydre ligger en svækling, som er en mand, der ikke på ægte vis er centreret i sig selv, og dermed mangler indre struktur. Skyggekongen mangler føling med sin elskerenergi og denne manglende integration ødelægger alle relationer og i sidste ende også skyggekongens mulighed for at finde det, han inderst inde hungrer efter: kærlighed og anerkendelse.
Den meget unge - og lige så onde - konge Joffrey I Baratheoni i successerien Game of Thrones.
8. God konge vs. skyggekonge
Så hvilke kvaliteter adskiller en rigtig konge fra en skyggekonge? En stor konge kan frigøre sit ego og sine egne ønsker når han udøver sine funktioner som kongearketype, hvilket er en vigtig faktor ift. at separere infantil grandiositet (drengepsykologi) fra realistisk og moden storhed (mandepsykologi).
Alt for mange 'krigere' forsøger at være 'konge' og de fleste 'krigere' kæmper kun deres egen sag (deres bankkonto/eget ego og storhed).
For at være en 'stor konge' har man brug for gode mennesker omkring sig. Man kan aldrig være en stor konge alene. Mange potentielt gode ledere falder ind i almindelige menneskers rækker. De gør ganske lidt, eller ingenting, i forhold til at bruge deres livsvilje til at ændre vores verden til det bedre eller sørge for, at den ikke bliver værre.
En dårlig konge agerer voldeligt fordi der bag hans voldsomme ydre findes en svækling eller simpel stalddreng - en mand, der ikke på autentisk vis er centreret i sig selv, og dermed mangler indre struktur og emotionel kompleksitet. For en sådan skyggekonge er al skønhed, liv og styrke at betragte som et angreb på hans passive usikkerhed, hvilket gør ham irrationel, paranoid, grov og voldelig mod andre.
En skyggekonge identificerer sig med kongeenergien, men han prioriteter kun sig selv - han er på narcissistisk sin egen prioritet. Han er manden der skal ses og beundres, som skal være konge, stor konge, ellers føler han, at han intet er.
Både kongearketypen og skyggekongearketypen er begge kræfter og mønstre i den mandlige psyke, og hvilken del, der bliver dominerende i voksenlivet, bestemmes ofte af den mængde kærlighed, anerkendelse og velsignelse, som manden har fået som barn.
Skyggekonge og storforbryder mod menneskeheden Josef Stalin (1878-1953) var generalsekretær i Sovjetunionens kommunistiske parti i knap 31 år fra udnævnelsen i april 1922 til sin død i marts 1953. Det er usikkert, hvor mange sovjetiske borgere, der egentlig døde som et direkte eller indirekte resultat af Stalins (og Lenins) handlinger, men der tales om et sted mellem 50 og 100 millioner uskyldige. Stalin nød at lave dødslister om aftenen. Mange af de sovjetborgere, der kom på dødslisterne, tilbad blindt deres 'fader Stalin', og nægtede at tro på at han stod bag deres deportioner til dødslejrene.
9. En konge er blot et menneske og en tjener
En konge er blot et menneske, en midlertidig tjener af den såkaldte kongeenergi, der lever videre som en kraft eller strømning i menneskeheden. Kongen eller manden at betragte som en lille planet, der omkredser en kæmpe stjerne (livet). Kongen erkender sin egen dødelighed og han ved at hans egen død vil komme, og nyt liv tage hans plads.
En konge har sine egne følelser og egeninteresser, men en stor konge handler i sidste ende ud fra sit ansvar for det hele kongerige. Det er her hans overindividuelle forpligtelse ligger. En hengivenhed, der transcenderer hans simple og snævre ego-interesser. Kongen er blot en tjener for noget større, (livet/menneskeheden) og denne erkendelse fordrer ydmyghed og humor. Når en konge får adgang til kongeenergien, så bringer han rolighed, inderlighed og livsstyrke til sig selv og til sit kongerige.
Både mænd og kvinder kan få adgang til kongeenergien og alle kan vi invitere energiens unikke psykiske kvaliteter ind i vores liv. Sikkert er det, at er vi ikke i tilstrækkelig kontakt med disse energier, eller giver vi ubevidst kræfterne videre til andre, så kan det føre til katastrofale konsekvenser. De andre mennesker, som vi så i givet fald gør til vores autoriteter, konger og dronninger (ex. forældre, venner, politikere, intellektuelle, kendte etc.) kan føre os til misbrug, tomhed, meningsløshed, galskab eller ligefrem død.
Charlie Hunnam i rollen som den unge Arthur, i filmen Kong Arthur. Arthur ville ikke se sin sande natur i øjnene. Han ville ikke erkende den kraft og styrke, der hvilede i ham. Det skyldtes at Arthur vidste, at hans fortid var ubehagelig og at afdække sandhederne omkring barndommen var for smerteligt. Hans skygge havde gemt og fortrængt disse minder netop fordi Arthur ikke var klar til at stå ansigt til ansigt med livet i sin helhed. Han blev nødt til at kæmpe sig vej igennem det "mørke lande" for at bryde fri af den falske personlighed, den identitet og maske, som han havde udviklet for at overleve i skabt for at overleve i de situationer, han befandt sig i. Han måtte se sine steder som den eneste leder af mennesker, der ville ændre mange menneskers liv, og han måtte omfavne sin egen magt og væsen.
10. Alle mænd har adgang til kongeenergien
Når vi får tilstrækkelig adgang til kongeenergien, så vil tale med en stemme fra en indre autoritet. Vi vil genkende andre som hele mennesker eftersom vi vil have kapacitet til drage omsorg for dem på en dyb og oprigtig måde. Undren og tvivl kan skam være at finde hos en konge, men en ægte konge vil altid rejse sig og vise sin indre styrke og kapacitet, når der er brug for det, og være villig til ofre sig for andre, når netop den handling, at ofre sig selv, er den eneste rigtige. Det samlede kongerige og fællesskab er altid vigtigere end den enkelte konge, og en rigtig konge kender sin størrelse i forhold til livet, og ved, at livets kræfter er større end selv det største menneskeliv.
En konge møder sit endeligt. Mufasas død, i filmen Løvernes Konge
I vor dage er en stor konge en mand og et menneske, der inspirerer og skaber begejstring hos sine nærmeste. En der genkender andres frygt og livskamp, og kan give sjælefred fordi han forstår og accepterer livets trængsler. Det er manden, der er villig til at gå i krig, hvis det kan fremme freden. Det er faderen, der dedikerer sit liv til sit barns fremtid, giver velsignelse og betingelsesløs kærlighed.
Det er manden, der taler med en stemme, dybt fra det inderste åndelige liv, der findes i enhver mand. Det er manden, der bevarer troen lige til det sidste, og aldrig giver efter for tvivlen og håbløsheden, og i sidste ende accepterer han sin egen opløsning og bortgang som en naturlig del af livets cyklus.
11. Sådan udvikler du dit Kongepotentiale
Et maleri der viser legenden om Kong Arthur acceptere sin føderet som konge
Konge-arketypens trekant
Den jungianske analytiker Robert Moore hævdede, at hver arketype består af tre dele: arketypeens fulde og højeste udtryk og to bi-polære dysfunktionelle, der er skygger af arketypen.
For bedre at forstå dette skildrer Moore hver arketype som en trekant. Et eksempel på konge-arketypen illustreres således:
I trekanterne kan du se Det guddommelige barns rejse fra uskyldig barndom og drengepsykologi til ansvarligt voksenliv og mandepsykologi - en vej der for mange mennesker er vanskelig eftersom man ofte bliver splittet i to forskellige sider - et ønsket og anerkendt barn og et uønsket og forkert barn - som lille.
Skal man finde sin indre kerne og helhed, så kaldes processen for individuation, hvilket er et jungiansk udtryk for at finde hjem i sin inderste essens - i sit inderste jeg.
En sådan proces kan iværksættes på flere måder. Hos Munk Schandorff foregår det gennem en terapeutisk indsats, hvor man får analyseret på sin skyggeside, og fundet frem til det guld, der ligger begravet i den mørke del af vores enorme og komplekse underbevidsthed, som vi ofte mangler adgang til.
De arketypiske energier er struktureret, som pyramider som de udvikler sig fra barndom til voksenliv. I toppen af pyramiden er arketypen udlevet til sit fuldkomne niveau, og nederst erfares arketypen som værende bipolar (svingende mellem to modsatrettede poler).
To nøglepunkter
1: Alle arketyper er til steder i hvert menneske
2: Ingen er perfekt integreret
Alle erfarer og mærker i en eller anden grad de fire arketyper. Afgørende bliver det at formidle indsigt, således den dysfunktionelle adfærd kan ændres til en mere hensigstmæssig adfærd.
Den bi-polare skyggesplittelse i den arketypiske helhed skaber grundlag for en overudviklet kriger i Lt. Col. 'Bull' Meechum og vi ser derfor hvordan der mangler evne til skøn og vurdering hos ham som fader og ægtemand. Det er enten-eller og dogmatisk styring af livsudfoldelse. 'Bull' er besat af sin egen retfærdighed, og har aldrig fået integreret sin elsker-arketype og kriger-arketype tilstrækkeligt. Han lider af infantil storhedsvanvid og eksisterer uden indre sammenhæng og eksistentiel helhed.
Opgaven er integration af modsætninger
Ifølge Robert Moore er målet for hver mand at forene og integrere disse to bi-polare skygger. Dette er nødvendigt for at opnå den højeste realisering af arketypen som er repræsenteret øverst i trekanten - i Kongen. Det er det tætteste mennesket kommer på at blive et realiseret menneske, dvs. et menneske, der har integreret sine indre modsætninger (det afhængige barn og den uafhængige voksne).
Hver arketype har to fremtrædelsesformer
Hver arketype har en moden og umoden fremtrædelse. Robert Moore kalder de modne former for de maskuline arketyper "Mandepsykologi" og de umodne former "Drengepsykologi." De modne maskuline arketyper er de fire: Konge, Kriger, Magiker & Elsker. De umodne arketyper (livsmønstre) er det guddommelige barn, helten, det gammelkloge barn og det ødipale barn. Hver af disse umodne arketyper har den samme trepartskonfiguration som de modne arketyper. De har alle deres højeste og fulde udtryk sammen med deres to bi-polare dysfunktionelle skygger.
Fra drengepsykologi til mandepsykologi
En dreng kan få adgang til Konge-arketypen ved at udvikle sit indre guddommelige barn; før han har adgang til Kriger-arketypen, skal han udvikle helte-arketypen; før han har adgang til Elsker-arketypen, skal han udvikle det ødipale barn osv.
Carl G. Jung (1875-1961) udviklede teorien om arketyper og revolutionerede hermed for altid forståelsen for den menneskelige psykes kompleksitet
Vigtigt at forstå, når man begynder på at tænke i dybdepsykologiske eller jungianske baner, er, at bevidstheden - det psykiske liv - er i centrum. En konge er først og fremmest et psykisk fænomen, et symbol på noget psykisk, der kommer til udtryk i mønstre af adfærd gennem levende væsener.
I den jungianske dybdepsykologi er arketyper et kollektivt nedarvet sæt af ubevidste idéer, bevidsthedsmønstre af tanker og billeder, der er universelt tilstede i alle bevidste oplevelser. Disse arketyper fremtræder som symboler, der kan forandre og udvikle sig over tid. Kongeskiggelsen er et sådant symbol, fordi den ubevidst trækker en dyb psykisk kraft frem i vores psyke, der altså ikke er bestemt af vores vilje (om vi ønsker det eller ej), men ligger nedarvet i os. Der er noget stort, der er noget fantastisk i mennesket, og det er ikke egoet eller jeget.
En arketype er et mønster eller en model hvorfra alle fænomener udspringer fra eller er baseret på: det er prototypen på eksistentielt mønster (det vil sige informeret materie og fænomen-realitet der påvirkes/omdannes af menneskelig bevidsthed).
Arketyper er systemer af potentiel parathed, der befinder sig latent i den hvilende del af psyken. De aktiveres ubevidst i spændingsfeltet mellem psykens indre og ydre realitet. Arketyper er det originale animerende princip i naturen der informerer hele verden, og i psykologiske termer fungerer de i korrespondens til den psykiske totalitet.
Alle menneskelige udtryk i den synlige materielle fænomenrealitet er i jungiansk optik skabt af usynlige arketypiske udtryk, og det er derfor de arketypiske forbindelser, der er de afgørende at forstå, skal man forstå den menneskelige eksistentielle situation, erfaring og udfordring i dybden.
Kom i gang med din indre rejse
Når man finder og identificerer sin indre konge, så sker der en afgørende karakterudvikling i ens personlighed. Der finder en integration sted af to modsatrettede kræfter, den barnlige og uskyldige del og den voksne og ansvarlige del, og det er netop integrationen af disse to modsætninger, den uskyldige og den ansvarlige, at der sker en ændring og bevidsthedsskifte. Den indre konflikt og splittelse som vi har levet med siden vi var små finder nu plads i et højere bevidsthedsstadie.
Kontakt os og hør nærmere om hvordan du finder din indre kongeenergi
Konge, Kriger, Magiker, Elsker
Bogen var i 90'erne en bestseller, som den på banebrydende vis introducerede læseren for den spændende jungianske forståelse af den mandlige psykes grundfundamenter af moden, autentisk og revitaliseret maskulinitet.
Med en ny forståelse for maskulinitet argumenterer de to jungianske analytikere Robert Moore og Douglas Gillette for, at moden maskulinitet ikke skal forstås som hverken fornærmende eller dominerende, men derimod som en generativ, kreativ og styrkende kraft i hvert menneske. Moore og Gillette definerer klart de fire modne mandlige arketyper, der skiller sig ud gennem myten og litteraturen i historien: kongen (den retfærdige og kreative ordens energi), krigeren (energien af ​​aggressiv men ikke-voldelig handling), tryllekunstneren (energien af indvielse og transformation) og elskeren (den energi, der forbinder en til andre og verden), såvel som de fire umodne mønstre der forstyrrer maskulin potentiale (det guddommelige barn, det ødipale barn, svindleren og helten).
Konge, Kriger, Magiker, Elsker er som bog en udviklende rejse, der hjælper mænd og kvinder med at genopbygge og uddybe deres forståelse af den maskuline energi, der findes i den mandlige psyke.
Find bogen hos Amazon