Imponerende planter med tidselpræg | Forbrug og livsstil | Fyens.dk
Imponerende planter med tidselpræg
Kardon regnes for at være flerårig i Danmark, blot er jeg spændt på, om det gælder med de anseelige minusgrader, som marts har budt på i år. Foto: Birgitte Hasholt
Kardon Cynara cardunculus er forfaderen til artiskok. Kardon er en vidunderlig tidsellignende plante med fantastiske blomster i violet. Kardon har ikke spiselige knopper, men bleges stilkene, kan de bruges som asparges. Foto: Birgitte Hasholt
Marts er sidste udkald for såning af kardon og artiskok, idet planterne har lang udviklingstid. Frøene minder om solsikkefrø, de spirer i løbet af cirka halvanden uge. Foto: Birgitte Hasholt
11. marts 2018 kl. 15:10
Sneen hvirvler fint igennem luften, det er knagende koldt - faktisk historisk koldt for begyndelsen af marts. Forhåbentlig er der mildere vinde over landet, når du læser haveklummen, men i skrivende stund er enhver forårsfornemmelse forduftet.
Dyrene venter
En ged kigger paralyseret på atmosfærens lette hvide fnug i åbningen til den lille halmfyldte stald, og jeg har lige været forbi hønsene. I sidste klumme var hønseflokken fuld af forårskuller. I dag er indtrykket blæst væk, og jeg må lokke med frisk kål, fordi der i hønseoptik er for meget sne om fødderne.
Det kræver lange varme somre, hvis kardon og artiskok skal nå at udvikle modne frø, derfor er det for optimistisk at drømme om frø til selvforsyning.I det 20. århundrede opdagede man, at bladene på artiskok, Cynara scolymus, indeholder stoffet cynarin, som sænker kolesterol i blodet og er godt for lever- og galdeblærefunktionen. Artiskok regnes ydermere for at være fordøjelsesfremmende og virksom mod gulsot.
Kardon og artiskok blev dyrket som grøntsag af de gamle romere og grækere.
På artiskok kan små baby-artiskokker fra plantens sideskud tilberedes og spises hele, og de kan også syltes eller konserveres i olie.
Den sorte høne plejer at være friskest til at bevæge sig ud i vintervejret, hun tøver alligevel og strækker hals så langt, at det til sidst betyder tumlen ud af det højtsiddende ud- og indgangshul i hønsehuset. Kålen var immervæk for fristende, og når først en høne er ude, følger resten klukkende efter. Med ét er alle i hønsegården og på vej videre ud i havens hvide verden. Når hønsene er der, kan de godt lide at spise sne.
Lad foråret bryde
Mit håb for marts er at komme i gang med at tappe birkesaft. En birk kan suge flere hundrede liter vand i døgnet, og den mineralrige saft, som man på enkel vis driver ud af træet med en tappehane banket i et borehul i træet, silikoneslange og en beholder til opsamling, er god at drikke, som den er. Man kan bruge den i bagværk, og man kan indkoge saften til sød sirup. Tapning foregår, når safterne i birketræet stiger i marts og april frem til løvspring, lige nu er jorden imidlertid bundfrossen. Alt er gået i stå.
I vindueskarmen ser det anderledes ud. Forspiringen bliver nemmere, når de lyse timer vider sig ud til noget mærkbart. Såning af tomater er på det højeste, og marts er sidste udkald for såning af artiskok Cynara scolymus og artiskokkens gamle ane: Kardon Cynara cardunculus. Artiskok Cynara scolymus er en delikatesse og en særdeles statelig og dekorativ vækst. Faktisk er artiskok så køn i blomst, at det er svært at nænne at kappe de tætknugede knopper af i juli til august, inden de springer ud.
Knopper og blomster er også forrygende flotte på kardon Cynara cardunculus, men her er høst af knopper ikke aktuelt. Hvis man vil spise kardon, bleger man stilkene ved at pakke aviser eller halm om den nederste del af plantens stængler, hvorefter man høster og spiser dem som asparges. Hvis man ikke høster kardon, folder den sig ligesom artiskok ud i et fyrværkeri af skønne violette blomster, og kardon er et perfekt valg som spektakulær prydplante.
Kardon regnes for at være flerårig, men jeg er spændt på, om det holder stik i dette års snas af fimbulvinter, hvor temperaturen i over en uge er dykket dybt under frysepunktet.
Artiskok dyrkes hovedsagelig som enårig afgrøde, det er dog muligt at overvintre artiskok i milde vintre, hvis planten ikke står for vådt. Man kan skærme mod skiftende vintertemperaturer ved at give planterne dyne på i form af granris eller halm. Den mest hårdføre artiskok er herregårdsartiskok "Serridslevgård". Den dyrkes kun få steder, men man har blandt andet holdt traditionen i hævd i køkkenhaverne på Egeskov Slot på Fyn og det skånske slot Sofiero i Sverige. I Sverige kaldes denne artiskok "Herrgård".
Så dem nu
Cynara-slægten omfatter cirka 10 arter og alle hjemmehørende i middelhavsområdet og Nordafrika, hvor planterne er flerårige. Frøene af artiskok Cynara scolymus og kardon Cynara cardunculus ligner solsikkefrø, de er nemme at håndtere, og man sår inde i februar eller senest i første halvdel af marts. Spiretemperaturen ligger på 15 til 18 grader, spiretiden er cirka 10 dage.
Artiskokkerne pottes forsigtigt om efter behov, og når der ikke længere er fare for frost i maj, hærdes planterne ved langsom tilvænning til livet udendørs. Sæt dem i let skygge og læ nogle timer om dagen. Til sidst plantes planterne ud på det blivende voksested, som skal være dybmuldet, velgødet og veldrænet jord uden at være for tørt. Både artiskok og kardon ynder fuld sol og læ. I en meget tør sommer passes planterne med vand.