106 �rs dansk filmhistorie slutter i dag - Politiken.dk
Annonce Film 29. nov. 2012 KL. 16.34
106 �rs dansk filmhistorie slutter i dag
Sakseh�nd. N�r Helle Hansen klipper negativerne til en spillefilm, m� hun klippe mellem 800 og 1.600 gange, f�r strimlen er samlet p� den rigtige m�de. - Foto: Peter Hove Olesen
De har v�ret der alle sammen. Poul Reichhardt, Bodil Udsen og Mads Mikkelsen. Ikke i levende live, men som sm� kopier af sig selv. P� et eller andet tidspunkt i deres karriere er de fl�jet igennem en af Nordisk Film Shortcuts store fremkaldemaskiner. Ved hj�lp af trisser og spoler er de blevet trukket gennem kemiske bade, som trin for trin har foreviget dem p� film og senere p� det store l�rred Men fra i dag er det slut. N�r de sidste ruller film er k�rt igennem den store maskine p� Tagensvej i K�benhavn, bliver den skilt ad og solgt til udlandet. I stedet skal den store fabrikshal med lange udsugningsr�r og betongulv omdannes til Skandinaviens st�rste color grading-biograf, hvor man kan lave digital billedbehandling p� film. 106 �rs dansk filmshistorie slutter For efter 106 �r kan det ikke l�ngere betale sig at fremkalde analoge film, s� nu skal Nordisk Film Shortcut udelukkende lave digitale effekter, billedbehandling og kopier. Dermed lukker det sidste analoge filmlaboratorium i Skandinavien.
�Det har v�ret undervejs i 15 �r. I lang tid troede vi nok, at det ville ske tidligere, men vi har v�ret vel vidende om, at n�r det endelig skete, s� ville det g� rigtig st�rkt. Og det skete s� inden for det sidste �r�, siger Nordisk Film Shortcuts direkt�r, Pia Tellefsen.Et stykke filmhistorie
Filmlaboratoriet er det n�st�ldste af sin slags i verden og har fremkaldt n�sten alle danske film nogensinde. Fra ’Ordet’ til ’Den eneste ene’.
Det hele begyndte tilbage i 1906, da Nordisk Films grundl�gger, Ole Olsen, begyndte at fremkalde og kopiere sine egne film i sit k�kken p� Kronprinsensvej. Samme �r stiftede han Nordisk Films Kompagni, og �ret efter etablerede han det f�rste danske filmlaboratorium i Frihavnen. L�S OGS�Filminstrukt�r: Teleselskaber skal st�tte dansk film Fabrikken fremkaldte og kopierede kompagniets spillefilm og distribuerede dem til resten af verden. Da produktionen var p� sit h�jeste, var der omkring 140 ansatte i laboratoriet. Blandt andet et hold smede, som var med til at bygge den f�rste danske maskine, der kunne fremkalde farvefilm. Kemsike v�sker Gennem �rene har laboratoriet skiftet navn og beliggenhed op til flere gange, men metoderne er stort set forblevet de samme. Ved hj�lp af kemiske bade fremkalder medarbejderne negativer, som derefter bliver klippet til af en negativklipper og projiceret ned p� blanke filmruller i en slags kopimaskine, s� de kan sendes ud til biograferne. Foto:�
F�r der var noget, der hed digital billedbehandling, var det under disse processer, at instrukt�ren havde mulighed for at �ndre p� filmen. Ved at justere p� de kemiske v�sker eller s�tte et farvet filter ind i kopieringsmaskinen kunne de dygtige folk for eksempel g�re en film lysere eller mere varm i farverne. Ikke en udvikling man skal k�mpe imod
Men op gennem 1990’erne overtog computerne langsomt disse opgaver. Til at begynde med var det kun billedbehandlingen, der var nemmere at lave p� en computer, men da producenterne begyndte at optage p� digitale kameraer, var der heller ikke brug for at fremkalde film l�ngere. Og de sidste �r har laboratoriet n�sten kun lavet analoge kopier af digitale film, som kan sendes ud til de dele af verden, som endnu ikke har f�et digitale biografer. L�S OGS�Digitaliseringen h�gter de svage af S� bliver man jo lidt stolt, n�r de vinder en Oscar. Det var jo vores barn
Helle Hansen, negativklipper Derfor kan det heller ikke l�ngere betale sig at drive laboratoriet, forklarer Pia Tellefsen. �Det er hverken en udvikling, som vi skal eller kan k�mpe imod, for det g�r jo, som det g�r. Hvis du er producent af floppydisk, s� har du ogs� m�ttet erkende, at der ikke er s� meget eftersp�rgsel efter det mere�.Den sidste negativklipper
Manglen p� opgaver har betydet, at man gennem de sidste mange �r gradvis har sk�ret ned p� produktionen, og i dag er der bare fem ansatte tilbage i laboratoriet. Og af dem er der kun to, som er blevet omskolet til digitale medarbejdere.
Dansk filmhistorie I dag stopper et af verdens �ldste filmlaboratorier, Nordisk Film Shortcut, med at fremkalde film. Siden 1906 har de fremkaldt og kopieret omkring 2.000 danske og udenlandske film og s� mange reklamefilm og trailere, at det er umuligt at t�lle. Det ansl�s, at der er blevet fremkaldt 200 millioner meter film, i l�bet af de 106 �r laboratoriet har v�ret �bent, hvilket er nok til at n� fem gange rundt om Jorden eller halvvejs til m�nen. Den f�rste film, de fremkaldte, var den to minutter lange reportage ’Duer og Maager’ i 1906. En af de sidste var Nicolas Winding Refns nye film ’Only God Forgives’. Kun en enkelt er det g�et galt. I 2005 blev negativerne til Jacob Thuesens ’Anklaget’ placeret forkert i en rensemaskine og fik en ridse hele vejen gennem filmens fjerde akt. Heldigvis kunne fejlen rettes digitalt efterf�lgende.
En af de to er 54-�rige Helle Hansen. Hun har arbejdet p� laboratoriet siden 1978, da hun som 20-�rig kom i l�re som negativklipper. I over 30 �r har det v�ret hendes job at klippe de unikke negativer til efter instrukt�rernes anvisninger, f�r de bliver kopieret over p� filmrullerne. Dengang hun begyndte, var der seks negativklippere. Sidste �r var der to. Men nu er der kun hende.
�Jeg er jo lidt en dinosaur. Jeg f�ler mig lidt som en af de 10 sm� cyklister, hvor jeg er den sidste, der er tilbage�, siger Helle Hansen. Sat i baggrunden
Gennem �rene har hun arbejdet p� s� mange store danske film, at n�sten alle danskere p� et eller andet tidspunkt m� have set en film, som har v�ret gennem de to store spoler p� hendes klippebord. Og det er da ogs� blevet til hele to Oscars for Helle Hansen.
�Jeg klippede ’Babettes g�stebud’ og ’Pelle Erobreren’ i sin tid, og s� bliver man jo lidt stolt, n�r de vinder en Oscar. Det var jo vores barn, n�r man sad med en film i s� lang tid�. Men i de seneste par �r har der ikke v�ret mange opgaver for negativklipperen. Hendes sidste rigtige spillefilm var Hella Joofs ’Se min kjole’ fra 2009, og siden har der kun v�ret sm� opgaver. L�S OGS�Hella Joofs roadmovie er autentisk og alvorlig
�Vi har nogle kunstnere, som f�r klippet nogle sm� sort-hvid film. Men det er kun s�dan en lille bitte rulle med 10-15 klip. Det er s�dan noget, der k�rer i baggrunden af en kunstudstilling. Spillefilm er jo noget helt andet. Der er et sted mellem 800 og 1.600 klip, og det tager en m�neds tid at blive f�rdig med�. Mus i stedet for hvide fl�jlshandske
Men fra n�ste uge er det slut med at arbejde i laboratoriet. S� skifter Helle Hansen Kansasbukserne og den hvide fl�jlshandske, der skal beskytte negativerne, ud med mus og computer i den digitale afdeling.
Her skal hun v�re med til at lave de digitale kopier af nye film, som skal sendes ud til de danske biografer p� krypterede harddiske. Lidt af en omv�ltning, n�r man som hun har v�ret vant til at sidde med originale kopier af de st�rste danske filmperler mellem h�nderne.
�Nu har jeg i stedet ansvaret for, at filmene ikke kommer ud f�r tid. Vi har jo filmene, f�r de har premiere�, siger Helle Hansen.
Hun slipper dog ikke den analoge produktion fuldst�ndigt. Sidel�bende med kopieringen kommer hun til at hj�lpe med at skanne gamle negativer ind, n�r de skal restaureres og digitaliseres. Og hvis der skulle v�re en kunstner eller to, der skal have klippet en lille film, s� kan hun ogs� ordne det p� klippebordet. S�tter korn ind i filmen
N�r Helle Hansen siger endeligt farvel til laboratoriet og slutter sig til de digitale medarbejdere, kommer hun dog til at m�de en paradoksal virkelighed. For efter at have v�ret en del af et laboratorium, som har brugt 106 �r p� at str�be efter den perfekte fremkaldelse og minimere ridser og st�v p� filmene, skal hun nu arbejde p� en afdeling, hvor man if�lge direkt�r Pia Tellefsen fra tid til anden bruger tid p� at g�re de rene digitale film mere �filmiske�.
�Der er nogle filmskabere, som synes, at det digitale billede bliver for rent eller for skarpt. Vi har brugt rigtig mange �r p� at forfine vores metoder og sikre, at der ikke var st�v, korn eller ridser p� filmene, men i dag sidder vi p� den digitale side og s�tter korn ind i filmen�. Se også
19. feb 09.58
Filminstrukt�r: Teleselskaber skal st�tte dansk film 12. nov 08.38
Filmbranchen og teleindustrien skal m�des 12. nov 00.01
Danske filmchefer var overivrige med j�decensur under bes�ttelsen
15. okt 09.10
02. jul 11.04
Hypet indie-instrukt�r finder sk�nheden i sorgen
29. nov 20.51
Instrukt�rer: Dansk film g�r ind i en brydningstid
29. apr 14.57
Kim Skotte: »CPH:DOX g�r dokumentarfilmen til selve indbegrebet af cool«
04. nov 16.00