1 OPFØLGNING PÅ BESKÆFTIGELSESINDSATSEN I SVENDBORG KOMMUNE Til Job- og arbejdsmarkedsudvalget og LBR OPFØLGNING. KVT. 1
2 Opfølgning på beskæftigelsesindsatsen i Kommune I denne rapport sættes hvert kvartal fokus på to væsentlige udfordringer i beskæftigelsesindsatsen i Kommune. Denne gang på udfaldstruede og fleksjobvisiterede. Til sidst i rapporten er der en kort status på ministermålene. I rapporten sammenlignes med en klynge af kommuner, nemlig Bornholm, Frederikshavn- Læsø, Guldborgsund, Haderslev, Kalundborg, Lolland, Norddjurs, Nyborg, Randers, Slagelse og Vordingborg. Disse kommuner er valgt, fordi de har samme rammevilkår som. Kort om arbejdsmarkedet og beskæftigelsesindsatsen i Kommune Figur 1: Udviklingen i antallet af lønmodtagere med bopæl i Januar 8 september Kilde: jobindsats.dk.159 jan-8 maj-8 sep-8 jan-9 maj-9 sep-9 jan-1 maj-1 sep-1 jan-11 maj-11 jan-1 maj-1 sep-1 Figur : Udviklingen i langtidsledigheden sep. 11 sep Fortsat fald i beskæftigelsen Antallet af lønmodtagere med bopæl i kommu ne er det seneste år faldet %. Det svarer til, at der i dag er ca. færre beskæftigede. Til sammenligning er beskæftigelsen faldet med,9 %. i hele. Siden finanskrisens start i september 8 er beskæftigelsen faldet med knap 1 %., svarende til at der er knap. færre lønmodtagere i kommune. som helhed oplevede i perioden et fald på ca. 9 %. er således kun marginalt hårdere ramt af krisen end regionen som helhed. Svagt faldende langtidsledighed Ledigheden er det seneste år steget med,3 %, således at der i september 1 var ca ledige fuldtidspersoner på dagpenge og kontanthjælp i. I modsætning til ledigheden er langtidsledigheden i år faldet med, % det seneste. Dette dækker dog over et kraftigt sæsonmæssigt fald i langtidsledigheden fra juni til juli på næsten %, hvor langtidsledigheden i den foregående periode generelt har været stigende. Fortsat fald i tilgang til de permanente ydelser A-dagpenge Kilde: jobinsats.dk Kontanthjælp (jobklar) Siden 9 har oplevet et stort fald i tilgangen til de permanente ydelser. Tilgangen er fra september 11 til september 1 faldet med 35 pct., og det dækker over et fald både i tilgangen til førtidspension og i tilgangen til ledighedsydelse og fleksjob. Samlet set er der fuldtidspersoner i kommune på permanent offentlig forsørgelse. har ud fra befolkningens størrelse et antal fuldtidspersoner på permanente ydelser, der ligger over niveauet for. Imens ligger tilgangen i forhold til befolkningsstørrelsen under og klyngen. okt-11 nov-11 dec-11 jan-1 feb-1 mar-1 apr-1 maj-1 jun-1 jul-1 aug-1 sep-1
3 Ledige i risiko for at opbruge dagpengeretten Figur 3: Udvikling i antal dagpengemodtagere fordelt på anciennitet i, indeks jan. 11 = 1 Indeks 1 = jan jan-11 mar-11 Under 1 år Kilde: DREAM maj-11 jul-11 nov-11 jan-1 mar-1 maj-1 jul-1 1-1½ år 1½- år over år Fra 1. januar 13 er en stor gruppe ledige i risiko for at opbruge deres ret til dagpenge, hvis ikke de finder arbejde. Dette gør sig også gældende i, hvor der fra juli 11 til juli 1 har været en stigning på 76 %. i antallet af ledige med mere end års anciennitet, jf. figur 3. Stigningen er en generel tendens, der opleves i hele landet. A-kasserne udsender som et led i akutpakken et brev til alle ledige, der er i risiko for at opbruge deres dagpengeret. Brevet er en opfordring til at henvende sig til a- kassens eller jobcenterets jobberedskab. Fra uge 37 til primo uge 6 har i alt 665 ledige i jobcenter (inkl. Langeland) modtaget brev. De ledige, der er i risiko for at opbruge deres dagpengeret, kommer hovedsageligt fra 3F (3 %), Metal (1 %) og HK (1 %). Endvidere er ca. 6 %. af de ledige i risikogruppen mænd, og mere end hver fjerde ledig i risikogruppen er over 55 år (8 %). Samtidig er det dog i indsatsen vigtigt at være opmærksom på, at den langvarige ledighed er stigende for nye grupper af ledige, herunder fra a-kasser med mange offentligt ansatte. En særlig indsats til ledige i risiko for at opbruge deres dagpengeret Erfaringer viser, at en stor del af de ledige selv Boks 1. Kort om akutpakken og akutjob finder job, når de nærmer sig afslutningen på Etablering af jobberedskab i jobcentre og a-kasser. dagpengeperioden. For at hjælpe dem på vej, er Herunder kontakt med alle ledige senest én måned efter de der dog behov for en særlig målrettet indsats. Med har fået brev fra a-kassen. akutpakken og aftalen om akutjob iværksættes en Alle ledige, der henvender sig til jobberedskabet, har ret til række tiltag, der skal lette de lediges vej ind på hjælp i form af jobformidling og jobsøgningsstøtte evt. i arbejdsmarkedet, jf. boks 1. form af personlig jobformidler. De ledige får bedre muligheder for at blive ansat i Det er vigtigt, at kontakten med den ledige er jobrotation, opkvalificeringsjob og støtte til hurtigt at komme motiverende, f.eks. i forhold til at den ledige søger i praktik eller løntilskud. bredt både fagligt og geografisk, og til at synliggøre de muligheder den ledige har. har Skabelse af1.5 offentlige og private jobs målrettet ledige med 3 måneder eller mindre tilbage af hurtigt etableret et synligt jobberedskab med dagpengeperioden - Ansættelse på almindelige løn- og inddragelse af anden aktør. De seneste tal fra arbejdsvilkår, både faste og midlertidige jobs, jobpræmie jobcentret viser, at 8 udfaldstruede pr.. på op til 5. kr. til arbejdsgivere. november 1 er tilknyttet anden aktør og at 3 personer indtil videre er kommet i job eller uddannelse. Et godt samspil med de lokale virksomheder er centralt både i forhold til at afdække, hvor der er jobåbninger for ledige i risikogruppen, herunder akutjob, og i forhold til at skaffe jobrotations-, voksenlærlinge-, løntilskuds- og praktikpladser. I forhold til at skaffe akutjob og virksomhedsrettede pladser spiller kommunen som arbejdsgiver i øvrigt også selv en væsentlig rolle. Med akutpakken sættes fokus på en målrettet anvendelse af bl.a. voksenlærlingeordningen og jobrotation til ledige i risikogruppen. tager i rekruttering til fremtidige jobrotationsprojekter udgangspunkt i gruppen af udfaldstruede, så de får tilbuddet først. Fokusområder: Fokus på et effektivt jobberedskab bl.a. med et godt samarbejde med a-kasserne. Tæt og motiverende kontakt med de ledige og brug af personlige jobformidlere. Et godt samspil med de lokale virksomheder. Fastholde fokus på jobrotationsordningen. 3
4 Fleksjobvisiterede kommer fra sygedagpenge Figur : Udviklingen i antallet af borgere på ledighedsydelse 3. kvt. 8 til 3. kvt. 1 og klyngen 1% 1% 8% 6% % % % -% -% Guldborgsund Slagelse Kalundborg Randers Frederikshavn/Læsø Kilde: jobindsats.dk. Norddjurs Vordingborg Lolland Bornholm Nyborg Samsø Haderslev Figur 5: Udvikling i den gennemsnitlige varighed på ledighedsydelse. Gnsn. varighed i uger ,3 Udvikling siden 8 Fra 3. kvt. 8 til 3. kvt. 1 er antallet af borgere på ledighedsydelse i steget med 19 %., jf. fig.. Det svarer til, at der i alt er 181 fuldtidspersoner på ledighedsydelse i kommunen. har dog en lavere stigning end og klyngen. Samtidig er den gennemsnitlige varighed på ydelsen steget fra 8,6 uger i 1. kvt. 9 til 1,3 uger i 3 kvt. 1, jf. fig. 5. Samme udvikling ses dog i de øvrige jobcentre i klyngen og i. Den øgede gennemsnitlige varighed er mange steder en udfordring, da risikoen for at overgå til førtidspension stiger med varigheden af ydelsesforløbet. Ser man på de borgere, der i dag tilkendes ledighedsydelse i, så er det dog kun godt 1 %. af dem, der er på førtidspension 3 år efter. Dette er en langt mindre andel, end regionsgennemsnittet, hvor andelen er 1,5 %. Samtidig er 57 % af de fleksjobvisiterede i 3 år efter i fleksjob. Tilgangen kommer især fra sygedagpenge 6 % af tilgangen til ledighedsydelse i kommer fra sygedagpenge, og de sygemeldte, der tilgår ydelsen, har som oftest et langt sygedagpengeforløb bag sig. Det er derfor vigtigt at have fokus på at nedbringe antallet af lange sygedagpengeforløb, hvis Kilde: jobindsats.dk. tilgangen til ledighedsydelse skal mindskes. Dette arbejder målrettet med, men alligevel er antallet af lange sygedagpengeforløb med en 1. kvt 9. kvt 9 3. kvt 9. kvt 9 1. kvt 1. kvt 1 3. kvt 1. kvt 1 1. kvt 11. kvt kvt 11. kvt kvt 1. kvt 1 3. kvt 1 varighed på over 6 uger ikke faldet det sidste år som i klyngen og. I den forbindelse skal det også holdes for øje, at 33 % af tilgangen til førtidspension i ligeledes kommer fra sygedagpenge. Dette er på niveau med andelen i, hvor gennemsnittet er 35 %. Erfaring viser, af sandsynligheden for at afgå fra sygedagpenge falder i takt med længden af forløbet på ydelsen. En tidlig og intensiv indsats er derfor et vigtigt element i arbejdet med at mindske antallet af lange sygedagpengeforløb. Fleksjobordningen målrettes Flere af de fleksjobvisiterede, der i dag tilgår fra sygedagpenge, ansættes på deres hidtidige arbejdsplads (fastholdelsesfleksjob.) Med den nye reform af fleksjobområdet kan det først ske, når de har været ansat på arbejdspladsen i mindst 1 mdr. under overenskomstens sociale kapitel 1. Fleksjobordningen bliver dermed mere målrettet, så også personer med en meget begrænset arbejdsevne fremover kan få glæde af ordningen. Det betyder bl.a., at de største tilskud målrettes de personer, der har den mindste arbejdsevne, så det bedre kan betale sig for virksomheder at ansætte personer i et fleksjob, selvom de kun kan arbejde få timer om ugen. Fokusområder: Fortsat fokus på tilkendelsespraksis er det de rigtige der fleksjobvisiteres? Har de ressourcer til at tage ordinært arbejde? Tidlig screening har de behov for en særlig eller ekstra indsats? Tidlig og tværfaglig koordineret indsats samt tidlig tilbagevenden til arbejdet Brug af handicapkompenserende ordninger Styrket samarbejde med virksomhederne omkring fastholdelse. Understøtte og vejlede virksomhederne 1 Der vil være et tilsvarende krav for medarbejdere, der er ansat på ikke-overenskomstdækkede områder eller overenskomstdækkede områder, hvor der ikke er sociale kapitler.
5 Kort status for Ministermål Jobklare Ministermål 1: Antal ledige med mere end tre måneders ledighed begrænses mest muligt Fig. 6. Udvikling i arbejdskraftreserven (ledige med mindst 3 mdr. ledighed), sep. 11 sep ,8 -,5-17,, Arbejdskraftreserven i dvs. personer der har været ledige i mere end 3 måneder er det seneste år steget med,8 %, mens der er et fald i klyngen på,5 %. Langtidsledigheden i er i samme periode faldet med, %. Permanente ydelser (førtidspension, fleksjob og ledighedsydelse) Ministermål : Antal personer på permanente forsørgelsesordninger begrænses mest muligt Fig. 7. Udvikling i tilgang til permanente forsørgelsesydelser, sep. 11 sep ,3-17,6-3,3-7,9 Antallet af personer på førtidspension er på 1, % af befolkningen og i klyngen er det 11, %. Samtidig er tilgangen til permanente ydelser faldet mere end klyngen, 35,3 %, mod 17,6 % i klyngen. Udviklingen gælder især ledighedsydelse og fleksjob. Unge Ministermål 3: Antal unge under 3 år på offentlig forsørgelse begrænses mest muligt Fig. 8. Udvikling i unge fuldtidspersoner på offentlig forsørgelse, sep. 11 sep ,6 1,3-6,9,3 Antallet af unge på offentlige ydelser er det seneste år steget i, hvor klyngen har haft en mindre stigning. Andelen af unge på offentlig forsørgelse er omvendt mindre end i klyngen. Antallet af personer på dagpenge, sygedagpenge, i fleksjob og revalidering er faldet, mens der har været stigninger for de øvrige ydelsesgrupper. Etniske Ministermål : Antal ikke-vestlige indvandrere på offentlig forsørgelse begrænses mest muligt Fig. 9. Udvikling i ikke-vestlige indvandrere på offentlig forsørgelse, sep. 11 sep ,1 Kilde: Jobindsats.dk 7, -,5,9 Antallet af ikke-vestlige indvandrere på offentlig forsørgelse i ligger næsten på niveau med klyngen. Til gengæld er stigningen i klyngen noget større end i, hhv. 7, % og,1 %. har fået færre ikke-vestlige indvandrere på sygedagpenge, ledighedsydelse, revalidering og midlertidig passive kontanthjælpsmodtagere. I de øvrige ydelsesgrupper har der været stigninger. 5