Studieplan 3. år Skoleåret 2015/16 for hh3g - PDF
Download "Studieplan 3. år Skoleåret 2015/16 for hh3g"
1 Studieplan 3. år Skoleåret 2015/16 for hh3g
2 Indholdsfortegnelse 1. Klassen Tilrettelæggelse og koordinering af undervisning på 3. år SRP - Studieretningsprojektet Studietur til København DIO Det international område Australien Lectio Pædagogiske fokuspunkter Klassens studiemiljø og den enkelte elevs trivsel... 9 Skoleåret 2015/16 2
3 1. Klassen Denne studieplan beskriver team 2 s overordnede plan og aftaler for klassen hh3g. Studieplanen udarbejdes i maj/juni for klasserne i det følgende skoleår. Formålet med studieplanen er at beskrive sammenhængen og kontinuiteten i klassens samlede uddannelse samt sammenhængen, variationen og progression i de flerfaglige undervisningsforløb, forlagt undervisning, arbejdsformer og opbygningen af elevernes studiekompetencer. Herudover er der også fokus på klassens studiemiljø og den enkelte elevs trivsel. Udgangspunktet er klassens studieretning og den særlige profil, som kendetegner den. Klassen består af 26 elever, som har valgt studieretningerne global og psykologi. Klassens profil er for global-eleverne: Global-eleverne er kendetegnet ved en grundlæggende interesse i at opleve fremmede kulturer og anvende interkulturelle kompetencer også i en kommerciel kontekst. Rejserne til Berlin, Kina og Australien spiller en central rolle både i forhold til selve studieretningen men også i forhold til den enkelte elevs personlighed. Eleverne lærer nye kulturer at kende, og de tør i stigende grad møde nye udfordringer i forbindelse med rejserne. På denne måde sker der modninger i forhold til selvstændighed, samtidig med at de bliver global-minded og kan overføre deres viden om kulturen i rejsedestinationerne mere generelt til andre kulturer. Endvidere lægges der vægt på koblingen mellem undervisningen og rejserne, bl.a. igennem virksomhedsbesøg i udlandet. Faglig viden (bl.a. kulturforståelse) omsættes direkte i form af konkrete opgaver under rejserne. Klassens profil er for psykologi-eleverne: Psykologielevernes profil er først og fremmest samfundsvidenskabelig, idet interessen for mennesket står i centrum i studieretningsfaget psykologi. Da dette fag indgår i en merkantil kontekst, er der ligeledes fokus på virksomhedskultur, og i faget international økonomi lærer eleverne at se samspillet mellem samfundsmæssige og økonomiske forhold på internationalt niveau. Eleverne opbygger således både mellemmenneskelige, kulturelle og virksomhedsrelaterede kompetencer, som bevirker, at de bliver gode til at anvende deres viden om mennesket i kommunikationsmæssige og virksomhedsmæssige sammenhæng. Teamet følger op på udviklingen af klassens studieretningsprofil i forbindelse med klassemøderne. Skoleåret 2015/16 3
4 2. Tilrettelæggelse og koordinering af undervisning på 3. år Plan for særlige forløb på 3. år: Uge 37 Uge 48 Uge 3 Uge 13 KBH 2½ dag I forbindelse med studieturen til København d september har vi fokus på kultur og økonomi. I førstnævnte fokusområde undersøger vi sammenhængen mellem kultur og identitet som den kommer til udtryk i kunst, arkitektur og i bybilledet. Dette sker dels igennem en to-timers workshop om national identitet og nationale symboler på Statens Museum for Kunst, dels igennem udflugter til nogle af Københavns historiske og kulturelle bygninger og til Vesterbro og Christiania. En rundvisning i DR Byen Danmarks største medievirksomhed - danner bindeleddet mellem det kulturelle og det økonomiske fokus. Omdrejningspunktet for det økonomiske fokusområde er sammenhængen mellem økonomi og psykologi, idet vi i forbindelse med et besøg på Københavns Universitets økonomiske institut hører foredraget Economics and Psychology (v. lektor Alexander Sebald), der bl.a. omhandler psykologiske faktorers indflydelse på økonomi generelt men også på økonomiske booms og kriser. Der er således i valget af fokuspunkter taget højde for de faglige interesser for klassens to studieret- Studieretningsprojekt (SRP) Internationalt Område (DIO) Australien (uge 6-12) 2.1. SRP - Studieretningsprojektet Som optakt til studieretningsprojektet arbejder klassens lærere i deres undervisning med at forbedre elevernes skrivekompetencer, styrke metodebevidstheden og forbedre kendskabet til de faglige mål. I fagene IØ og dansk inddrages eksempler på SRP-besvarelser med netop denne fagkombination i undervisningen som inspiration og med henblik på at stilladsere elevernes arbejde med projektet. I engelsk arbejdes der med temaet Global Business emerging Africa med det formål at vise eleverne, hvordan faget engelsk kan indgå i fagligt samspil med både IØ og afsætning Studietur til København Skoleåret 2015/16 4
5 ningsfag: kulturforståelse og psykologi, samtidig med at de fælles studieretningsfag IØ og afsætning indgår i programmet. Derudover er der lagt vægt på at give eleverne nogle oplevelser, der kan inspirere dem i deres arbejde med studieretningsprojektet. Elevernes engelsksproglige færdigheder udfordres, i og med at de skal bo på et hostel med engelsktalende personale og overvære en universitetsforelæsning på engelsk. Denne forelæsning vil ligeledes give eleverne en forståelse af, hvad der kræves på videregående uddannelser. Forud for studieturen arbejder eleverne i matrixgrupper med at producere oplæg om de væsentligste programpunkter, således at de udvikler deres formidlingskompetencer og opnår størst mulig fordybelse. 2.3 DIO Det international område Det fælles tema for DIO er endnu ikke fastlagt, men de tidligere år har temaet været migration. For globalelevernes vedkommende vil temaet for SO3 være Australien Australien Forberedelsen til global-elevernes studieophold i Australien i uge 6-12 udgør en del af SO3, da temaet for DIO vil være Australien. Under opholdet i Australien har eleverne undervisning i: English, Marketing, Economics og Australian Studies. Teamet vil arbejde med sammenhængen mellem undervisningen i Danmark og Australien ved at.. Teamet følger op på de aftalte aktiviteter Lectio Funktionen: Studieplan i Lectio giver et samlet overblik over placeringen af klassens enkelt- og flerfaglige forløb og klassens skriftlige opgaver. Studieplanen bruges af klassens lærere som planlægningsværktøj i udarbejdelsen af flerfaglige forløb, og derfor har teamet aftalt, at alle lærere skal indtaste planlagte forløb senest med udgangen af august. Teamet har ligeledes aftalt, at Lectios opgaveoversigt skal bruges aktivt med henblik på at fordele elevernes afleveringer jævnt. Generelt gælder, at man som lærer skal tilstræbe en to ugers varsel på afleveringer. Skoleåret 2015/16 5
6 3. Pædagogiske fokuspunkter I løbet af de 3 år på hhx bør den enkelte elev have udviklet sig fra skoleelev til gymnasieelev og endelig være klar til at læse videre. høj styring Rum 1 Rum 2 Læreren som: skulptør Eleven skal: stille gode spørgsmål lytte få ny viden tage noter Læreren som: træner Eleven skal: arbejde alene øve sig indtil man kan koncentration om en opgave finde sin egen måde at arbejde på Foredrag og oplæg Individuelt arbejde afstand nærhed Gruppe- og projektarbejde Klassesamtale Rum 4 Eleven skal: samarbejde overholde tidsramme håndtere arbejdsproces løse en opgave som kræver flere metoder eller fag Eleven skal: håndtere uenighed problematisere diskutere ræsonnere Rum 3 Læreren som: konsulent Læreren som: deltager lav styring Variation i arbejdsformerne er et vigtigt fokuspunkt, og i løbet af 3. år vil klassen fortsat skulle arbejde i alle fire læringsrum i forbindelse med den daglige undervisning. Derudover skal eleverne individuelt arbejde med to store eksamensforløb: SRP og DIO. I SRP (studieretningsprojektet) arbejder eleverne selvstændig med at fordybe sig i og formidle en faglig problemstilling inden for et selvvalgt område i tilknytning til deres studieretning. SRP-forløbet introduceres for eleverne i uge 38, og projektarbejdet står på frem til uge 48. I forbindelse med DIO (det internationale område) udarbejder eleverne i løbet af første halvdel af sjette semester en problemformulering og en synopsis. Fagene dansk, samtidshistorie, IØ og fremmedsprog indgår i forløbet. Fælles for de to genrer er, at de giver eleverne mulighed for selvstændigt at fordybe sig i faglige problemstillinger og for at demonstrere, at de opfylder de faglige mål og kan tilegne Skoleåret 2015/16 6
7 sig nyt stof og anvende fagenes metoder. Læreren indgår i forløbene som elevens konsulent og vejleder. I klassens fag og flerfaglige forløb vil der fortsat blive arbejdet med forskellige faglige og videnskabsteoretiske metoder, ligesom der også på 3. år vil være fokus på udvikling af den enkelte elevs studiekompetencer. Klasseteamet vil derfor fortsat arbejde med at styrke elevernes metodebevidsthed og deres åbenhed over for at anvende faglig teori og metode. Eleverne skal fortsat trænes i at lave kildekritik og anvende kilder korrekt, ligesom deres genrebevidsthed og skrivekompetencer skal styrkes. Teamet følger op på arbejdet med arbejdsformerne og kompetencerne i forbindelse med klassemøderne. Kompleksitet Antal fag og krav til faglig dybde SI Synopsis Intro Synopsis (intern - gruppe) EC Erhvervscase Synopsis (eksamen) DO Danskopgave projektopgave (intern) DIO Det internationale område Synopsis (eksamen) SRO Studieretningsopgave Projektopgave (intern) SRP Studieretningsprojekt Projektopgave (eksamen) Selvstændighed Krav til studiekompetence Skoleåret 2015/16 7
8 Herudover har teamet i denne klasse pædagogisk fokus på de personlige kompetencer motivation og engagement men også på selvtillid og åbenhed. Socialt er der fokus på samarbejdsvilje og evne og på empati. I mentorsamtalerne med klassens kontaktlærer anvendes Tønnesvang og Hedegaards vitaliseringsmodel, der skal gøre eleverne i stand til at definere deres aktuelle selvværd og deres retning. Formålet er, at eleverne skal reflektere over, hvad der fagligt og socialt kræves, for at de kan realisere deres forventninger til fremtiden. Skoleåret 2015/16 8
9 4. Klassens studiemiljø og den enkelte elevs trivsel Kontaktlærerne har et særligt fokus på klassens studiemiljø og den enkelte elevs trivsel, men kan selvfølgelig kun løfte det i et samarbejde med klassens øvrige lærere. Klassens lærere drøfter klassen og den enkelte elevs trivsel ved klassemøder i september og i januar. Første gang forud for kontaktlærernes elevsamtaler, anden gang i foråret i forbindelse med indstilling til legater osv. Kontaktlæren afholder elevsamtaler i efteråret på 3.år. Ifht. klassens Københavnertur i uge 37 er der også fokus på det sociale miljø i klassen. Samtidig udfordres eleverne mellemmenneskeligt og kulturelt, dels fordi de på turen vil opleve mange forskellige miljøer, dels fordi de bl.a. på deres hostel vil blive nødt til at kommunikere på engelsk. Teamet følger op på klassens studiemiljø og den enkelte elevs trivsel i forbindelse med klassemøderne. Efter mentorsamtalerne informerer kontaktlæreren klassens øvrige lærere om eventuelle problemstillinger og forventninger fra elevernes side. Skoleåret 2015/16 9