Areal 9.597.000 km2
Indbyggere 1.339 mill. (09)
Til 1890/97
1955-d.d. Tael / candarin / (cash)
Dollar (yuan) / cents
Yuan (renminbi) / jiao / fen
Sprog (off.) Mandarin
Religion Ateistisk, taoister, buddhister
KINAS FRIMÆRKER OG HISTORIE
1. Denne side følger Shanghai indtil 1897, derefter Beijing.
2. Teksterne på mærkerne er beskrevet i den rækkefølge, som den læses i Vesten. Dette betyder at vandrette tekster ofte vil skulle læses baglæns.
3. Klik her for at gå til beskrivelse af tal og møntenheder på kinesisk.
4. Hvis du oplever 中國 (=Kina) som firkanter, skyldes det at du anvender en ældre computer eller et ældre styresystem. Enkelte steder har jeg selv anvendt firkanter, hvor jeg ikke har kunnet gengive det kinesiske tegn
KEJSERRIGE (Qing dynasti)
1850-61 Kejser Yi Chu
- ingen frimærker
1841 Posthus åbner i Victoria i Hong Kong
1842 Kina åbner en række "traktathavne" for vestlig handel
1844 Første udenlandske posthuse i traktathavne
1854 Kinesisk posthus åbner i Shanghai
1858 Ydre Manchuriet (nord for Amur og Ussuri) afgives til Rusland
1861-75 Kejser Tsai Ch'un
- Shanghai L.P.O / Cand(arin)
1862 Hong Kong udgiver sine første frimærker
1864 Postkontorer i 16 byer (styret fra Shanghai)
1865 Shanghai udgiver de første frimærker i selve Kina
1875-1897 Kejser Tsai T'ien (Guangxu)
Maritime Customs Postal Service :
(1878: Shanghai/Beijing/Tianjin, 1882: 12 kontorer)
- China (candarin el. Cn) (78-97)
Shanghai Municipality Postal Service:
- Shanghai L.P.O / Cand el. Cash (til 90)
- Shanghai Local Post (90-93)
- Local Post / Shanghai Municipality (93-97)
Indtil 1882 sendes alt udenlandsk post via udenlandske postkontorer, derefter også via ovennævnte kontorer
1890/97 Ny mønt ($ og cent)
1894-95 Krig med Japan om Korea
1897 Shanghai og Maritime Customs fusionerer med det kejserlige postsystem
Mærket tilhører Ole Sørensen
1897-1911 Fortsat kejserrige
Til 1908 Kejser Tsai T'ien (Guangxu)
(Fra 1900 reelt kejserinde Cixi)
1908-11 Kejser Puyi (Hsuan T'ung)
- China / candarin (el. Cn) o/2 tegn for værdi/møntsort og 4 tegn for "kejserlig post" samt værdi i cents (97)
- China Revenue o/政 邮 清 大 øverst, 2 tegn for værdi/møntsort og 4 tegn for "kejserlig post" samt værdi i cents (97)
- China Revenue o/ 政 邮 清 大 øverst, 3 tegn for værdi/møntsort i midten og værdi i dollar nederst (97)
- 政 邮 國 清 大 (Store Qing kejserrige postadministration) / Imperial Chinese Post / cents (el. dollar) (97)
- 政 邮 國 清 大 / Chinese Imperial Post (1898-1908)
- Chinese Empire / Hsuan T'ung First Year (1909)
- Postage Due / Imperial Post (portomrk) (04/11)
1897-1914 Al udlandspost skal via udenlandske postkontorer. Normalt anvendes kinesiske mærker i kombination med det udenlandske postkontors mærker
1898-1901 Boxer-opstanden p.g.a. modstand mod vestlig indflydelse. Rusland, Tyskland, Frankrig, England, Japan og USA besætter Tianjin og Beijing.
1911-18 Landet ledes af krigsherrer
1918-28 Republik (nationalist-regering)
Præsident Sun Yatsen 1912 + 17-18 + 20-25 (afgik 1912 mod at Yuan Shikai hjalp med at afsætte kejseren)
Præsident Yuan Shikai 1912-16 (forsøgte selv at blive kejser 1915)
- 政 邮 國 清 大 / Chinese Imperial Post o/ 中 華 民 國
(=Republikken Kina) (12)
- 念 紀 復 光 國 民 華 中(=Til minde om oprettelsen af republikken Kina) /The Republic of China Postage / In commemoration of the revolution (12)
- 政 邮 國 民 華 中/ Republic of China Postage
- 念 紀 □ 年五□□□ 政 邮 華 中 (21)
- 政 邮 國 民 華 中(23)
- Postage Due / Imperial Post o/中 華 民 國 (portomrk)(12)
- 政 邮 國 民 華 中/ Postage Due / Republic of China (portomrk) (13)
1922 Udenlandske postkontorer lukker
1927 Kommunistpartiet forbydes
1928-37 Fortsat republik (nationalist-regering)
Præsident Chiang Kai-shek 1928-31
Præsident Li Sen 1931-37
- 政 邮 國 民 華 中(=Republikken Kina Post) (29/32/36)
- 國 民 華 中/ to commemorate unification /Republic of China (29)
- 政 邮 國 民 華 中/ Republic of China (29)
- Stjerne + 政 邮 國 民 華 中(fra 31)
- 票 郵 空 航 國 民 華 中(=Republikken Kina luftpost) (32)
- Mange tegn (33)
- 政 邮 國 民 華 中/ Republic of China Postage (33)
- 邮 政 華 中 m.fl. (36)
- 政 邮 國 民 華 中/ 2 tegn+4 tegn (portomrk) (32)
1931 Kommunisterne etablerer Kinesiske Sovjet Republik i sydøstlige Jiangxi. Angreb fra regeringen sender kommunisterne ud på den lange March i 1934, indtil hovedkvarter oprettes i Yenan i Shensi-provinsen i 1935.
1931-32 Japan besætter Manchuriet
1937 Japan erobrer store dele af det nordlige og østlige Kina, inklusive Beijing, Shanghai og Nanjing. Nationalist-regeringen fortsætter med udgangspunkt i de centrale dele af Kina med først Hankou, senere Chongqing som hovedstad (herfra se SV-Kina)
Mausolæum for Sun Yatsen
Kina var opdelt i flere japanske besættelseszoner samtidig med at nationalistregeringen og kommunisterne også udgav mærker i deres områder. Her vises Nord-Kina omfattende Honan, Hopeh, Shansi og Shantung samt Beijing. Øvrige zoner og enkelte provinser, se respektive delområder
- hidtidige kinesiske mærker
- 政 邮 國 民 華 中 (bredere udgave) (41)
- 政 邮 國 民 華 中 o/ 北 華 (=Nord-Kina) og ny værdi (2+2 tegn) (42-43)
- 政 邮 國 民 華 中 o/ 北 華 (=Nord-Kina) (43-45)
- 政 邮 國 sol 民 華 中 (stiliseret)
- 政 邮 國 民 華 中 + flag med sol + ny værdi
I denne periode samarbejder nationalisterne og kommunisterne i modstanden mod Japan
Republik (Nationalist-regering)
- 政 邮 國 民 華 中
- 政 邮 國 民 華 中 o/5 tegn og ny værdi i sort (japansk besættelse, ej udgivet) o/2 el. 4 tegn i grøn
- do. o/6 tegn og ny værdi (45)
- 8 tegn med 中 sidst el. øverst (46)
- 政 邮 國 民 華 中 o/2-10 tegn og ny værdi (46-49)
- 國 民 華 中(47)
- 9 tegn (48)
- 8 tegn med 中 sidst (stempelmrk) o/bjælke + 政 □ 國 民 華 中 + værdi + 4 tegn + bjælke (el. uden værdi + 5 tegn + bjælke)
1945-46 Japansk overgivelse og forsøg på dannelse af samlingsregering
1946 Borgerkrig mellem nationalisterne og kommunisterne starter
Feb 49: Kommunisterne erobrer Beijing. Nationalistregeringen fortsætter i Nanjing (herfra se Øst-Kina)
Feb-Okt 49
Kommunistisk styre (Nord-Kina)
- Pagode o/10 tegn
- 政 邮 國 民 華 中 o/ 政 邮 民 人 / 北 華 + 2-5 tegn
- 政 邮 民 人 北 華 (=Nordkinesiske folks post)
Okt 49: Nationalistregeringen flygter til Taiwan
Folkerepublikken Kina (kommunistisk)
- Kinesisk tekst o/ 中 国 人 民 邮 政
- Provinser o/ 中 国 人 民 邮 政
- 中 国 人 民 邮 政 (Folkerepublikken Kina post)
1950 Kina besætter Tibet
Fortsat Mao
- 中 国 人 民 邮 政
1958 Mao lancerer det Store Spring Fremad. Ender med hungersnød og 20 mill. dør.
Blomster til soldat hjemvendt fra Koreakrigen
1962 Aksai Chin provinsen (tidl. del af Kashmir i Indien) besættes og indlemmes i Xinjiang
1967 Kulturrevolutionen iværksættes
1971 Kina bliver medlem af FN
1978 Deng starter opgør med kulturrevolutionen
1979 Bønderne påbegynder individuel dyrkning af jorden
1980 Retssag mod Firebanden
1986 Arbejdsgivere må ansætte arbejdskraft
1989 Demonstrationer på Den Himmelske Freds plads slås hårdt ned
Jiang Zemin (fra 1993 præsident)
- 中 国 人 民 邮 政 (til 91)
- 中 国 邮 政 (=Kina Post) / China (fra 92)
1992 De økonomiske reformer relanceres og Kinas økonomiske boom starter for alvor
1997 Hong Kong overgives fra England til Kina
1999 Macao overgives fra Portugal til Kina
- 中 国 邮 政 / China
Præsident Xi Jinping