STØJBEKÆMPELSE LANGS STATSVEJENE - PDF
STØJBEKÆMPELSE LANGS STATSVEJENE
Download "STØJBEKÆMPELSE LANGS STATSVEJENE"
1 TILSKUD TIL STØJISOLERING AF BOLIGFACADER STØJBEKÆMPELSE LANGS STATSVEJENE VEJLEDNING FOR BOLIGEJERE RAPPORT
2 TILSKUD TIL STØJISOLERING AF BOLIGFACADER STØJBEKÆMPELSE LANGS STATSVEJENE VEJLEDNING FOR BOLIGEJERE Rapport 366 REDAKTION: Christian Sauer, Vejdirektoratet Jens Christian Probst, Vejdirektoratet Jakob Fryd, Vejdirektoratet Birger Grenaae Jeppesen, Grontmij Carl Bro Søren Damgaard Kristensen, Grontmij Carl Bro DATO: Oktober 2010 LAYOUT: Tina Dilling Petersen FOTOS: Vejdirektoratet Grontmij Carl Bro Møller & Grønborg AS Berith Culmsee GRUNDKORT: Copyright Kort- og Matrikelstyrelsen OPLAG: 700 TRYK: Vejdirektoratet ISBN (NET): ISBN: COPYRIGHT: Vejdirektoratet, 2010 Eftertryk i uddrag er tilladt med kildeangivelse 2
3 INDHOLD TILSKUD TIL STØJISOLERING AF BOLIGFACADER 4 Forord 4 Baggrund 4 Støjisolering 5 Skattefrit tilskud 5 VEJTRAFIKSTØJ 6 Kortlægningsmetode 6 Dæmpning af vejtrafikstøj 7 HVORDAN OPNÅS TILSKUD TIL STØJISOLERING 8 Tilskud til helårsboliger 8 Tilskud til beboelsesrum 9 Tilskud og egenbetaling 9 Tilskuddet er ikke skattepligtigt 9 FORLØBET FRA START TIL SLUT 10 Sådan kommer boligejeren i gang 10 Støjkonsulentens besøg 10 Støjkonsulenten beskriver arbejdet 11 Støjrapport 11 Indhentning af tilbud 12 Tilbudene indsendes til støjkonsulenten 13 Tilsagn om tilskud 13 Støjisoleringens gennemførelse 13 Færdigmelding 15 Godkendelse 15 Udbetaling 15 TEKNISKE LØSNINGER 16 Vinduer 16 Døre 17 Ydervægge 18 Loft og tag 18 Altan 19 Ventilation 19 3
4 TILSKUD TIL STØJISOLERING AF BOLIGFACADER FORORD Gener fra vejtrafi kstøj kan nedsættes ved at støjisolere boligens facader. Boligejere kan opnå tilskud til støjisoler ing gennem Vejdirektoratets støjiso ler ings ordning for boliger langs statsvejene. I denne vejledning kan du læse om: Vejtrafi kstøj. Når det drejer sig om vejtrafi kstøj bruges ord og begreber, man skal kende. Bl.a. kortlægningsmetoder, støjdæmpende foranstaltninger m.v. Tilskud til støjisolering. Kriterier for tilskudsberettigede boliger, tilskudsfordeling og dets størrelse gennemgås. Forløbet fra start til slut. Herunder beskrives ordningens forløb, fra tilmelding til udbetaling af tilskuddet. Tekniske løsninger. Der gives eksempler på støjisolering af ejendommens facade. Denne vejledning er tænkt som information til alle interesserede. Vejledningen kan derfor også være omdelt til beboere og ejere af ejendomme, som ikke er væsentligt generet af vejtrafi kstøj, eller som ikke vil kunne opnå tilskud til støjisoler ing af boligfacader efter de retningslinier, der fastsættes af Vejdirektoratet. BAGGRUND Trafi kstøj er et miljøproblem, der ofte er til stor gene for beboerne langs trafi kerede veje. Den seneste landsdækkende kortlægning af vejstøj fra 2007 viser, at ca. 30 % af Danmarks boliger har støj over den vejledende grænseværdi. Støjproblemerne er koncentreret i byerne og langs de større veje. Antal Boliger Støjniveau Byområder Landområder I alt > 58 db > 68 db Antal støjbelastede boliger i Danmark (2007) Kilde: Miljøstyrelsen I aftalen om En grøn transportpolitik fra januar 2009 blev der afsat en samlet støjpulje på 400 mio. kr. frem til 2014 til en målrettet indsats for at reducere støjproblemer langs statens jernbaner og veje, ved hjælp af støjafskærmninger og støjisolering af boliger m.m. På vejområdet anvendes midlerne som udgangspunkt på strækninger hvor fl est mulige stærkt støjbelastede boliger (over ca. 68 db) kan hjælpes pr. investeret krone. 4
5 w BISPEENGBUEN Billedet viser, at der bag en støjskærm kan være behov for supplerende støjdæmpning i form af støjisolering af boligfacader ( Foto: Berith Culmsee ) Udpegningen af strækninger, hvor der foreslås etableret støjreducerende foranstaltninger, sker på baggrund af Vejdirektoratets kortlægninger af støjen langs statsvejnettet. Den hidtidige indsats til afhjælpning af støjgener langs eksisterende veje er hovedsagelig sket i form af opsætning af støjskærme og anlæg af støjvolde. Afskærmning er effektive løsninger for de fl este parcelhuse, ræk kehuse og andre lave boligbebyggelser, når de ligger samlet i boligområder langs vejene, uden direkte adgang hertil. Afskærmning er dog ikke tilstrækkelig effektiv støjbeskyttelse af boliger i alle situationer. Derfor er det i visse situationer aktuelt med støjisolering af boligernes facader. Statsveje STØJISOLERING Støjisolering af boligfacaden dæmper kun vejtrafi kstøjen indendørs. Da det i almindelighed også er ønskeligt at dæmpe det udendørs støjniveau, anvendes støjiso ler ing først og fremmest, hvor det ikke er fysisk muligt eller hensigtsmæssigt at etablere en støjskærm eller støjvold, samt hvor støjisoleringen supplerer støjskærme eller støjvolde for at opnå den ønskede støjdæmpning. SKATTEFRIT TILSKUD Med vedtagelse af lov nr. 946 af 20. december 1999 blev ligningsloven ændret således, at offentlige tilskud til begrænsning af vejtrafi kstøj er fritaget for beskatning. 5
6 VEJTRAFIKSTØJ Det er karakteristisk for støj fra vejtrafi k, at støjniveauet ikke er konstant i døgnets timer og i løbet af året. Derfor anvendes en beregnet gennemsnitsværdi for et helt år i stedet for at måle støjen. Støj fra vejtrafik betragtes i forhold til vejledende grænseværdier, og ved sammenligninger betragtes en tidsperiode på 24 timer, en slags døgnets middelværdi. Støjniveauet omkring veje angives med en teknisk betegnelse som L den I beregningen af støjniveauet indgår en række forhold, som beskrives i det følgende. Styrken af vejtrafi kstøj angives som et lydtryk niveau. Enheden er decibel (db). Vejtrafi ktrafi kstøj kommer af bilernes motorstøj, dækstøj og vindstøjen. Der er taget initiativ til at reducere disse støjkilder ved EU-krav til bilers maksimalt tilladte støjudsendelse. Vejtrafi kstøj er sammensat af dybe og høje toner, som det menneskelige øre ikke opfatter lige kraftigt. Derfor indkobles ved målinger et fi lter, der modsvarer menneskets opfattelse af støjen. Ved beregning af støjniveauer tages tilsvarende hensyn til, hvordan det menneskelige øre opfatter støjen. Billedet viser, hvordan bilerne passerer i tilfældig orden. Resultatet af en støjmåling i vejkanten er illustreret grafi sk nedenfor STØJNIVEAU, db(a) Gennemsnit: 58 db(a) :00 01:00 02:00 03:00 04:00 05:00 MINUTTER Tunge lastvogne fremstår typisk som høje enkeltstående støjspidser. Det gennemsnitlige støjniveau er den vandrette linje benævnt L den 6
7 STØJKORTLÆGNING Vejdirektoratet gennemfører løbende støjkortlægninger langs statsvejene, og har derfor en god viden om hvor støjproblemerne er størst. Den viden anvendes til at prioritere de økonomiske midler som afsættes til støjbekæmpelse langs de eksisterende statsveje. Støjen kortlægges ved beregninger. Vejdirektoraterne i de fem nordiske lande har i samarbejde udviklet en beregningsmodel, til beregning af støj fra veje. Modellen kaldes Nord2000 og er formentlig den mest avancerede model, der anvendes til vurdering af støj fra veje. I beregningerne medtages alle forhold, der har betydning for støjudbredelsen som fx terrænforhold, bygninger og støjskærme langs vejen. Desuden indgår for hver vejstrækning oplysninger om trafi kmængder, andelen af tung trafi k, trafi kkens hastighed og dens fordeling over døgnet. Støjberegningerne tager desuden hensyn til de fremherskende vejrforhold. Resultaterne opgøres som gennemsnitsværdier for et helt år, så det er muligt at sammenligne dem med Miljøstyrelsens vejledende støjgrænseværdier. DÆMPNING AF VEJTRAFIKSTØJ For at dæmpe vejtrafi kstøjens udbredelse etableres typisk støjskærme langs vejanlægget og så tæt på vejen som praktisk muligt. Ud fra et lydteknisk synspunkt har den ne form for støjdæmpning den fordel, at støjgenerne reduceres både i selve boligen og ved dens nære udendørs opholdsarealer, f.eks. haven. Ofte vil opsætning af støjskærme ikke være praktisk eller økonomisk mulig. Det kan være tilfældet, når det drejer sig om at støjbeskytte de øverste lejligheder i etageejendomme, enkeltliggende ejendomme, bebyggelse med facade lige ud til gaden eller bebyggelse med direkte adgang til vejen. Når afskærmning ikke er aktuel eller ikke kan forbedre støjforholdene tilstrækkelig, er det muligt at reducere støjgenerne ved en lydmæssig isolering af selve boligfacaden. I det følgende vil mulighederne for støjiso lering blive uddybet nærmere. På Vejdirektoratets hjemmeside vejdirektoratet.dk er det muligt at læse mere om støj, herunder om grundbegreber, støjkortlægning, dæmpning af vejstøj mv. De danske vejledende grænseværdier for vejstøj er fastsat i Miljøstyrelsens vejledning nr. 4/2007 Støj fra veje. Grænseværdierne for vejstøj angives i decibel (db), og svarer til støjens gennemsnitlige værdi over døgnet, beregnet for et helt år (L den ). Områdetype Rekreative områder i det åbne land, sommerhusområder, campingpladser o.l. Boligområder, børnehaver, vuggestuer, skoler og undervisningsbygninger, plejehjem, hospitaler o.l. Desuden kolonihaver, udendørs opholdsarealer og parker. Hoteller, kontorer mv. Vejledende grænseværdi L den 53 db L den 58 db L den 63 db Grænseværdierne anvendes i kommune- og lokalplanlægningen, når der skal udlægges nye boligområder og andre støjfølsomme områder langs eksisterende veje, med henblik på at forebygge fremtidige støjgener. Grænseværdierne lægges også til grund, når man skal vurdere støjulemper fra veje. 7
8 HVORDAN OPNÅS TILSKUD TIL STØJISOLERING Vejdirektoratet tilbyder, at yde tilskud til støjisolering af boliger langs statsvejene, når visse kriterier er opfyldt. Tilbud om tilskud gives boligejere, efterhånden som der afsættes de nødvendige midler hertil på fi nansloven. På baggrund af Vejdirektoratets støjkort lægning gennemføres prioritering af de mest støjbelastede strækninger. TILSKUD TIL HELÅRSBOLIGER For at en bebyggelse kan få tilskud til støjisolering, skal der langs den pågældende strækning være helårsbeboelser, der er udsat for vejtrafi kstøj på mere end 68 db i døgngennemsnit. 58 db 63 db 68 db 73 db Når boliger i et boligområde er tilskudsberettigede, kan der tilbydes tilskud til alle de eje re, hvis hel årsboliger i området har en udendørs støjbelastning på mere end 63 db i døgngennemsnit. En detaljeret støjkortlægning fastsætter den udendørs støjbelastning ved facaden. Eksempel på beliggenhed af et hus i et støjramt parcelhusområde. Rum, der støjiso le res, ses nedenfor Bryggers Bad Entre Værelse Værelse Køkken/Alrum Stue Eksempel på plan -op deling af et typisk pa rcelhus 8 Rum, der kan gives tilskud til, er make r et med en mørk farve
9 Hensigten med støjisoleringen er, at forbedre det indendørs støjniveau i boligerne til et acceptabelt niveau. Det tilstræbes derfor, med støjisolering af facaden, at det indendørs støjniveau reduceres til under 33 db. TILSKUD TIL BEBOELSESRUM Der tilbydes tilskud til støjisole ring af beboelsesrum, som har behov for det. For at afgøre, om et rum har behov for støj iso lering, foretager Vejdirektora tets støj kon su lent beregning af den in den dørs støjbe lastning af rummet. Der gives tilbud om tilskud til støjisolering af beboelsesrum: Stuer Soverum Værelser og kamre Køkkenalrum / Spisekøkken Køkkenalrum / Spisekøkken er kun omfattet, hvis de har en sådan størrelse, at det af Vejdirektoratet vurderes at kunne bruges til længerevarende ophold ud over madlavning. Der kan i særlige tilfælde gives tilskud til inddækning af altaner, når disse ligger ud for beboelsesrum. Der vil ikke samtidig kunne ydes tilskud til isolering af bag vedliggende facader, og tilskuddet kan ikke blive større end et tilskud til isolering af facaden bagved. Der gives ikke tilskud til støjisolering af: Badeværelser Bryggers Køkken Kælderrum og loftsrum Forstuer, gang og entrè Beboelsesrum, der vender ud mod vejen, er almindeligvis de mest støjbelast ede. Beboelsesrum, der vender bort fra vejen, er normalt så godt afskærmede af bygningen, at yderligere støjisolering ikke er nødvendig. Støjisolering af facaden vil typisk omfatte forbedring eller udskiftning af vinduer. Se nærmere herom under tekniske løsninger side 16. TILSKUD OG EGENBETALING Tilskud kan opnås uafhængigt af, om du som boligejer eventuelt tidligere har mod taget tilskud fra andre tilskudsordninger. Der er fastsat et maksimalt tilskudsberettiget beløb pr. bolig på kr ,- inkl. moms. (Gældende pr. 1. januar 2009). Be løbet reguleres i takt med pris udvik lingen efter byggereguleringsindekset, der pr. 1. januar 2009 var på 121,2. De til skuds berettigede boliger er inddelt i tre grupper afhængig af den beregnede udendørs støjbelastning på boligfacaden: Gruppe I Boliger med en støjbelastning på mere end 73 db tilbydes et tilskud på 90 % af udgifterne indenfor det maximale tilskudsberettigede beløb. Gruppe II Boliger med en støjbelastning på mellem 68 og 73 db tilbydes et tilskud på 75 % af udgifterne indenfor det maximale tilskudsberettigede beløb. Gruppe III Boliger med støjbelastning på mellem 63 og 68 db tilbydes et tilskud på 50 % af udgifterne indenfor det maximale tilskudsberettigede beløb. For at opnå tilskud skal arbejdet foretages af boligejerens momsregistrerede håndværkere. Boligejere afholder selv udgifter i forbindelse med støjisoleringsarbejdet, idet tilskuddet først vil blive udbetalt, når arbejdet er færdigt og godkendt af Vejdirektoratets støjkonsulent. Tilskud beregnes ud fra håndværkertilbud/faktura og eventuel udgift til arkitekt eller rådgivende ingeniør. Arbejdet må først sættes i gang, når Vejdirektoratet har godkendt håndværkerens tilbud og givet skriftligt tilsagn om betaling af tilskud. Der kan ikke ydes tilskud til allerede udført arbejde. TILSKUDDET ER IKKE SKATTEPLIGTIGT Tilskud til støjisolering er ikke skattepligtigt. Se omtalen side 4. 9
10 FORLØBET FRA START TIL SLUT Forløbet starter normalt med, at ejeren mod tager et brev med tilmeldingsblanket fra Vejdirektoratet, som oplyser nærmere om tilskudsgruppe og tidsfrister. Forløbet, fra start og frem til udbetaling af et eventuelt tilskud, kan strække sig over en periode på op til 20 måneder. SÅDAN KOMMER BOLIGEJEREN I GANG Hvis en boligejer uforpligtende vil deltage i de indledende undersøgelser i støj iso le ringsordningen, skal tilmeldingsblan ket ten fra Vejdirek toratet udfyldes og indsendes. Antal måneder Antal måneder Boligejeren modtager brev med vejledning og tilmeldingsblanket Sidste frist for boligejere for tilmelding til indledende undersøgelser Sidste frist for boligejernes ansøgning om tilskud Sidste frist for færdigmelding Sidste frist for indsendelse af betalte hånd værkerregninger. Udbetaling af tilskud Tidsfrister gennem forløbet af støjisoleringsordningen Tilmeldingsblanketten er en anmodning om besøg af Vejdirektoratets støjkon su lent. Tilmeldingsblanketten indsendes til støjkonsulenten, som vil følge sagen fra start til slut. Indenfor 14 dage efter indsendelse af tilmeldingsblanketten vil støjkonsulenten kontakte boligejeren for en aftale om besigtigelse af ejendommen. Fristen for boligejerens tilmelding vil fremgå af brevet fra Vejdirektoratet, men det er typisk 3 måneder fra det tidspunkt, tilmeldingsblanketten er modtaget. Såfremt der er tale om etageboliger i form af lejeboliger, andels- eller ejerbo lig for eninger, kan fristen forlænges begrundet i en længere beslutningsproces med inddragelse af beboerrepræsentanter, administration mv. Boligejeren binder sig ikke økonomisk eller på anden vis i forhold til sin ejendom. Der er alene tale om et tilbud om besøg af Vejdirek to ratets støjkonsulent. Støjkonsulentens besøg er gratis. STØJKONSULENTENS BESØG Støjkonsulentens besøg på ejendommen vil sædvanligvis vare 1 time. Besøget vil som ho ved regel fi nde sted på hverdage mandag til fredag inden for tidsrummet kl til kl efter nærmere aftale. Sammen med boligejeren eller dennes repræsentant, f.eks. administrator eller vicevært, vil støjkonsulenten gå ejen dommen igennem rum for rum. Gennemgangen danner grundlag for støjkonsulentens beregninger og vurdering af den nødvendige støjisolering, som vil være påkrævet, for at tilskud kan opnås. Der vil normalt være fl ere måder, hvor på den ønskede forbedring kan opnås. Støjkonsulenten vil under besøget beskri ve mulighederne for støjisolering og kan fortælle, hvad de erfaringsmæssigt koster. Således kan boligejeren vælge den løsning, der passer bedst til ejendommen. Endvidere vil støjkonsulenten fortælle nærmere om det videre sagsforløb og besvare spørgsmål fra boligejeren. 10
11 VINDUESUDSKIFTNING I mange tilfælde vil støjisoleringen indebære renovering eller udskiftning af vinduerne med lydruder STØJKONSULENTEN BESKRIVER ARBEJDET Når støjkonsulenten har besigtiget ejendommens beboelsesrum, beregnes og vurderes det indendørs støjniveau. Det sker populært sagt, ved at der fra det udendørs vejtrafi kstøjniveau trækkes den dæmpning, som eksisterende vinduer, døre, vægge, tag og ventilationsåbninger yder. Når støjberegningen er foretaget, kan støjkonsulenten for det enkelte beboelsesrum se, om der er behov for den foreslåede støjisolering, og hvilke bygningsdele der er de vigtigste at få støjisoleret. STØJRAPPORT På baggrund af beregningerne, samt de oplysninger og ønsker som kom frem under besøget hos boligejeren, udarbejder støjkonsulenten en beskrivelse af støjiso leringen i form af en lille rapport. Heraf vil det fremgå, hvor og hvordan der kan støjisoleres. Af støjrapporten vil det ligeledes frem gå, hvilke beboelsesrum i ejendommen der har behov for støjisolering. I visse tilfælde er ejendommen eller enkelte beboelsesrum måske af en så god lydmæssig kvalitet, at kravet om et indendørs støjniveau på højst 33 db allerede er overholdt. Boligejeren vil modtage støjrapporten i tre eksemplarer kort tid efter besøget. To eksemplarer kan benyttes til indhentning af tilbud på udførelse af det beskrevne støjisoleringsarbejde. Boligejeren beholder det tredje eksemplar. 11
12 Hvis boligejeren har brug for fl ere eksemplarer af støjrapporten, kan de rekvireres hos støjkonsulenten. Støjrapporten er udformet, så der er én side for hvert beboelsesrum, som kan få tilskud til støjisolering. Denne opdeling er praktisk, fordi det giver boligejeren mulighed for at fravælge eventuelle beboelsesrum, som ikke ønskes støjisoleret. Der er sammen med støjrapporten vedlagt et ansøgningsskema, som i udfyldt stand skal sendes tilbage til støjkonsulenten sammen med de indhentede skriftlig tilbud. Denne ansøgning med indhentede tilbud vil være det bindende grundlag for tilskud. INDHENTNING AF TILBUD Normalt skal der bruges fl ere forskellige håndværkere til at udføre støjisoleringsarbejde, nemlig tømrere, snedkere, murere, malere mv. Boligejeren står for støjisoleringsarbej det og kan vælge at indhente tilbud fra forskellige faghåndværkere, eller lade ét fi rma stå for hele arbejdet, en såkaldt hovedentreprise. Uanset hvilken form der vælges, skal der indhentes mindst to tilbud på hver arbej ds opgave. Tilbuddene skal være bindende og henvise til de enkelte arbejdsopgaver beskrevet i støjrapporten. Støjkonsulenten må ikke rådgive boligejeren om valg af bestemte entreprenører eller håndværkere. Føler boligejeren behov for hjælp ved indhentning af tilbud mv., må der rettes henvendelse til en arkitekt eller rådgivende ingeniør, der også vil kunne bistå med tilsyn under arbejdets udførelse. Arkitekt/ingeniør honorar kan medregnes i de samlede udgifter til støjisolering, men tilskudet gives kun, hvis støj - iso leringsarbejdet gennemføres. Det kan forekomme, at håndværkeren foreslår en anden løsning end den, der står i støjrapportens beskrivelse. Dette er tilladt, såfremt den alternative løsning lyd mæssigt er dokumenteret at være lige så god og ikke forøger prisen. Støjkonsu len ten skal godkende den alternative løsning, inden arbejdet påbegyndes. Viser det sig at, indhentede tilbud overstiger boligejerens forventede omkostninger, kan projektet indskrænkes. Boligejeren kan skære ned på antallet af beboelsesrum, der skal støjisoleres. Dog kan der ikke skæres ned på omfanget og kvaliteten af det arbejde, der skal udføres i det enkelte beboelsesrum. Boligejeren skal være opmærksom på, at ændringer i projektets omfang bør med deles tilbudsgiver. Større ændringer i omfang kan medfører, at tilbudsgiver skal fremsende revideret tilbud. 12
13 Til venstre: Ældre ventilåbning som ikke er lyddæmpet Til højre. Ny lyddæmpet friskluftventil TILBUDEDNE INDSENDES TIL STØJKONSULENTEN Hvis boligejeren beslutter sig for at få udført støjisoleringsarbejderne, indsendes ansøgningsskemaet til støjkonsulenten sammen med de indhentede tilbud. På ansøgningsskemaet kan boligejeren angive, hvilket tilbud der foretrækkes. Er det foretrukne tilbud det dyreste, vil merudgifterne i forhold til det billigere tilbud ikke være tilskudsberettigede. Støjkonsulenten vil gennemgå de indsendte tilbud nøje. Kontrollen skal klarlægge, dels at det tilbudte arbejde svarer til det krævede, dels at priserne er rimelige. TILSAGN OM TILSKUD Boligejeren vil modtage et brev med tilsagn fra støjkonsulenten, når tilbudene er kontrollerede. Af brevet fremgår det, hvor meget boligejeren kan opnå i tilskud, hvis støjisolerings arbejdet gennemføres. Brevet er den formelle sikkerhed for, at boligejeren vil modtage tilskud efter godkendelse af det færdige arbejde. Det er samtidig tilladelse til, at støjisoler ings arbejdet fysisk må sættes i gang. I brevet vil sidste frist for arbejdets afslutning og godkendelse være anført. En særlig blanket til færdigmelding af arbejdet er vedlagt brevet. STØJISOLERINGENS GENNEMFØRELSE Efter at have modtaget tilsagnet skal boligejeren træffe den endelige be slut ning om at igangsætte arbejdet. Opgives projektet på dette tidspunkt, har det været udgiftsfrit for boligejeren med undtagelse af eventuelt honorar til egen arkitekt eller rådgivende ingeniør. Besluttes at fortsætte, skal boligejeren acceptere det valgte tilbud og bede til buds giver om at starte støjisoleringsar bejdet til færdiggørelse indenfor tidsfristen i tilsagnet. Når boligejeren har accepteret tilbudet, er der indgået en aftale mellem tilbudsgiver og boligejer. Boligejeren er hermed selv ansvarlig for støjisoleringsarbej dets udførelse og afslutning. Støjkonsulentens og Vejdirektoratets opgave er herefter alene at vurdere og godkende, at det færdige arbejde er udført i over enstemmelse med det aftalte og på baggrund heraf give tilskud. Boligejeren skal være opmærksom på, at arbejdet med støjisoleringen ofte kan være omfattende og give gener. Beboelsesrum skal i visse tilfælde ryddes for møbler, og tekniske installationer skal måske fl yttes, før støjisoleringsarbejdet kan igangsættes. 13
15 FÆRDIGMELDING Boligejeren skal meddele støjkonsu len ten, når støjisoleringsarbejdet er afsluttet. Bo lig ejeren skal benytte den særlige blanket til fær digmelding. KONTROLBESØG Støjkonsulenten kontakter boligejeren ef ter modtagelse af færdigmeldingen, og der aftales nærmere om tidspunkt for kon trol af det færdige støjisolerings -arbej de. Ved sit kontrolbesøg skal støj konsu len ten konstatere, om arbejdet er tilfredsstillende udført i forhold til de lydtekniske krav. Hvis arbejdet ikke kan godkendes, fordi det er mangelfuldt i den henseende, udar bejder støjkonsulenten en mangelliste. Manglerne skal da udbedres, før der på ny kan tages stilling til, om arbejdet er lydteknisk tilfredsstillende udført. Når manglerne er udbedret, skal støjkonsulen ten atter kontaktes for fornyet kontrol. GODKENDELSE Når det færdige arbejde godkendes, modtager boligejeren et brev fra støjkonsulenten. Af brevet fremgår det tilskudsberettigede beløb i forhold til det udførte og godkendte arbejde. Boligejeren kan herefter afregne endeligt med håndværkerne og samtidig kende det præcise tilskudsbeløb. Kvitterede regninger indsendes til Vejdirektoratet. Boligejeren skal således betale alle omkostninger til støjisoleringsarbejderne i første omgang. Udlæg til á conto beløb eller slutreg nin gen kan i givet fald fi nansieres gennem oprettelse af et byggefi nansieringslån ved henvendelse i et pengeinstitut. Finansiering og omkostninger til byggefi nansieringslån er ikke tilskudsberettiget. UDBETALING Vejdirektoratet kontrollerer de indsendte regninger. Der vil normalt gå ca. 4 uger fra regningerne er indsendt, til boligejeren får udbetalt tilskudsbeløbet fra Vejdirekto ratet. 15
16 TEKNISKE LØSNINGER Tekniske løsninger, der kan forbedre de indendørs støjforhold, omfatter alle bygningsdele i boligfacaden. Det er dog ikke sikkert, at alle de beskrevne foranstaltninger er nødvendige i den enkelte ejendom. Vejtrafi kstøj kan trænge ind i ejendommen via vinduer, døre, ydervægge, tag/loft og ventilationsåbninger. Bygningsdelenes lydisolation er be stem mende for det samlede indendørs støjniveau. Har bygningsdelen en høj lydisolation, f.eks. som tunge ydervægge af tegl, skal der normalt ikke foretages yder ligere støjisolation af væggen. Lav lydisolation, f.eks. utætte vinduer med et enkelt lag glas, vil betyde, at det er nødvendigt at forbedre vinduet. Støjisolering kræver faglig indsigt. Vejdirektoratet samarbejder med rådgivende støjkonsulenter med speciale i lydteknik i forbindelse med tilskudsordningen. Støjkonsulentens besøg er således afgørende for, at boligejeren kan få tilskud, da der ikke gives tilskud til arbejder, der ikke er udført efter støjkonsulentens anvisninger eller mangler godkendelse. VINDUER Vinduerne er normalt det svage led i ejendommen, når det drejer sig om transmission af vejtrafi kstøj gennem bygningen. Under støjkonsulentens besigtigelse vil vinduernes almindelige tilstand blive undersøgt. Trænger de til at blive istandsat? Slutter rammer tæt til? Er der utætte fuger mellem ramme og karm? Samtidig vurderes, om den eksisterende vindueskonstruktion kan forbedres eller må udskiftes. Hvis tilstanden af de eksisterende vinduer er ringe, eller de ikke kan bære en tungere rude, vil en mere omfattende udskiftning være nødvendig. Eksempelvis udskiftes til nye vinduer med lydruder. Transmission af lyd ind i en bygning 16
17 EKSEMPEL PÅ LYDISOLERENDE VINDUER: Til venstre er vist et vindue med 2-lags asymmetrisk lydrude Til højre er vist et vindue med 2-lags lydrude yderst og på koblet ramme med 1-lagsglas mod stuen Vinduers lydisolation afhænger hovedsageligt af glaslagenes tykkelse og vin du ets karm/rammekonstruktion. Standardruder, opbygget som 2- eller 3-lags termorude med ens glastykkelse, har en relativ dårlig lydisolationsevne. Ændres rudens glastykkelser asymmetrisk, opnås en væsentlig forbedret lydisolation. Dette kan gøres simpelt ved at forøge tykkelsen af det ene glaslag. Bedre lydisolation opnås f.eks. ved kombination af laminerede glaslag. Større ændringer, hvor både rudetyk kel se og glaslagenes afstand ændres, kan give endnu bedre lydisolation. Vinduer, der er udført med koblede rammer, kan kombinere forskellige glastyk ke l ser og -afstande og giver derfor god lydisolering. Vinduer med forsatsrammer isolerer også godt mod vejtrafi kstøj, idet der normalt er stor indbyrdes afstand mellem glaslagene. Glaslagene kan vælges, så de har forskellig glastykkelse for at forbedre lydisoleringen. Montering af forsatsrammer på ældre vinduer er en forholdsvis enkel og billig løsning med god lydisoleringsevne, der samtidig kan fastholde ejendommens udseende udadtil. DØRE Ofte vil terrasse- eller altandøre med store glasfl ader, skulle støjisoleres. Disse døre betragtes på samme måde som vinduerne. Det vil ofte være nødvendigt at udskifte hele dørpartiet. Lydruder er nemlig i de fl este tilfælde tungere end de eksisteren de ruder. Det betyder, at dørens bæreevne ofte er for lille. Når døren derefter sætter sig, opstår nye utætheder, og lydiso le ringen bliver dårlig. 17
18 Gipsindskud mellem spærfødder i tagkonstruktionen Gipslaget bliver placeret på den eksisterende isolering og påføres ovenliggende ekstra isoler ing Snit i en lyddæmpet friskluftsventil. Den lyddæmpende isolering ses indvendigt i røret og på bagsiden af ventilklappen til venstre Hæve-skydedøre, der har et fast parti og et forskydeligt parti, består typisk af store glaspartier, med en betydelig lyd transmission. Desuden er tætningslisten mellem det faste parti og den bevægelig dør mange gange utæt eller ødelagt. Det anbefales ofte at fjerne hæve-skydedørs partiet og erstatte det med en almindelig sidehængt havedør med lydruder samt et parti med faste vinduer og brystningsvæg. YDERVÆGGE Tunge ydervægge, f.eks. hulmure af tegl, har normalt ikke behov for yderligere støjisolering. Derimod kan lette vægge opbygget af f.eks. bræddebeklædning, isolering og indvendig gipsbeklædning ha ve relativ dårlig lydisolation i forhold til den samlede facade. Udgangspunktet kan være en løsning med supplerende loftsbeklædning indvendigt i beboelsesrummet. Dog kan lofts beklæd ning ikke komme på tale, hvis det indebærer at rumhøjden nedsættes til under den tilladelige højde, jf. Bygningsreglementet. Der kan også opstå brugs mæs sige gener i små beboelsesrum på loftetager. På uudnyttede lofter kan der placeres gipsplader som indskud mellem spærfød derne. Eventuelt suppleres med isole ringsbats eller lignende over gipspladerne. Lette ydervægge kan forbedres med en for-satsvæg med gipsbeklæd ning på stålskelet og isolering af hulrummet. En forsatsvæg kan udføres adskilt fra den eksisterende ydervæg for at opnås den bedste lydisolation. Bygningsdelen bliver tungere og er lydteknisk udført som en dobbeltkonstruk tion. LOFT OG TAG Loft- og tagkonstruktioner har ofte en dårlig lydisolationsevne i forhold til tunge ydervægge af f.eks. tegl. Da arealet samtidigt kan være stort, kan det i særlige tilfælde være nødvendigt at forbedre lydisolationen for at opnå et tilfredsstillende lavt indendørs støjniveau. GLASINDDÆKNING AF ALTANER Støjiso le ring af bag vedlig gende beboelsesrum er med fordel udført som glasind dækning af altanerne 18
19 ALTAN Har ejendommen altaner mod gaden med bagvedliggende beboelsesrum, kan der i særlige tilfælde støjisoleres med en glasinddækning af altanåbningen. Denne løsning har som hovedformål at støjisolere de bagvedliggende beboelsesrum, men kan samtidig forbedre udnyttelsen af altanen. VENTILATION Når det indendørs støjniveau beregnes, er det forudsat, at friskluftventiler er åbne, jf. Byg ningsreglementet. Ejendommens ven tilationsåbninger skal derfor normalt støjisoleres. Erfaringsmæssigt har det vist sig, at lydisolerende foranstaltninger i beboelsesrum i mange tilfælde gør rummene meget tæt te. Hvis der ikke sørges for den nødvendige ventilation, kan dette give anledning til alvorlige fugtproblemer. Det indgår derfor som en del af støjiso leringen, at der monteres lyddæmpede friskluftventiler. Ved omfattende støjiso leringsarbejder kan mekanisk ventilation installeres om nødvendigt. Vælges placeringen af friskluftsventiler hensigtsmæssigt i forhold til vejen, kan dette medvirke til yderligere at reducere støjbelastningen. Hvor det er muligt at montere friskluftventilen på siden eller bagsiden af ejendommen i forhold til vejen, kan bygningen skærme for en del af vejtrafi kstøjen. 19
20 Vejdirektoratet har lokalkontorer i Aalborg, Fløng, Herlev, Herning, Middelfart, Næstved og Skanderborg samt hovedkontor i København. Find mere information på vejdirektoratet.dk. VEJDIREKTORATET Niels Juels Gade 13 Postboks København K Telefon vejdirektoratet.dk
Gør noget ved togstøjen få tilskud til støjisolering Facadeisolering
Gør noget ved togstøjen få tilskud til støjisolering Facadeisolering Gør noget ved togstøjen få tilskud til støjisolering Facadeisolering Banedanmark Miljø & Energi Vasbygade 10 2450 København SV www.banedanmark.dk
Støjbekæmpelse langs statsvejene. Tilskud til støjisolering af boligfacader Vejledning for boligejere
Støjbekæmpelse langs statsvejene Tilskud til støjisolering af boligfacader Vejledning for boligejere Rapport nr. 225 Marts 2001 Vejdirektoratet Niels Juels Gade 13 Postbox 1569 1020 København K Telefon:
Gør noget ved togstøjen få tilskud til isolering INDHOLD GØR NOGET VED TOGSTØJEN 5 STØJ OG TILSKUD 6 Hvad er togstøj? Hvem får tilskud? Forskel på tilskud Tilskud til opholdsrum Målsætning TIDSPLANEN
Gør noget ved togstøjen få tilskud til isolering INDHOLD GØR NOGET VED TOGSTØJEN 5 STØJ OG TILSKUD 6 Hvad er togstøj? Hvem får tilskud? Forskel på tilskud Tilskud til opholdsrum Målsætning TIDSPLANEN BEGYNDER