HANDELSHØJSKOLEN FORÅRET 2011 AARHUS UNIVERSITET FUNDRAISING FOREDRAG - PDF
Download "HANDELSHØJSKOLEN FORÅRET 2011 AARHUS UNIVERSITET FUNDRAISING FOREDRAG"
1 HANDELSHØJSKOLEN AARHUS UNIVERSITET FORÅRET 2011 FUNDRAISING FOREDRAG RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE HØJSKOLEN RYSLINGE, MANDAG DEN 22. OKTOBER 2013
2 PROGRAM Kl Netværk og Velkomst, Hanne Kl Fundraiseren kort fortalt. Oplæg: Inspiration, Viden, Handling Kl Opsamling og afrunding Kort pause med let forplejning og netværk Kl Workshop kl Afrunding
3 PROGRAM Del 1 - Inspiration Hvad er fundraising og hvilke tendenser er der nu? Del 2 - Viden Hvad er det gode projekt, og hvordan får du fat i den eksterne finansiering til det ved at bruge fundraising? Del 3 - Handling Hvordan kommer du igang eller videre med fundraising?
4 PRÆSENTATION RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
5 HVEM ER JEG? Kompetence udvikling Rasmus Munch, 34 år, gift, bor i Silkeborg Nu: Iværksætter! Sponsor- og fundraisingekspert Indehaver af Fundraiseren.dk Ekspertpanel Underviser Før: Funktionær Salgschef i det private erhvervsliv Udviklingsprojekter Projektleder og kommunikationsrådgiver i det offentlige
6 HVEM ER I`? Hilda Age Brun Anna Pia Holmgaard Rikke Bech Skougaard Hellemai Toft Jacob Hagn-Meincke Trine Skaarup Louise Haldbo Balslev Kis Henriksen Tina Baumann
7 JERES (ANDRES) STØRSTE UDFORDRINGER?? Vi er en privat virksomhed Manglende tid Jeg ved ikke, hvad jeg kan få støtte til Strukturering/prioritering/udvælgelse af alle de gode idéer og grunde der ligger i vores projekt. At jeg ikke har overblik over relevante fonde. At jeg endnu ikke har kompetencerne til at skære den perfekte ansøgning. Hvad de forskellige fonde kigger efter i en ansøgning. Indsigt i hvad der gør forskellen på positivt og negativt udfald i bedømmelsen af mine ansøgninger. Viden om hvem, hvordan og hvornår! Hører fra kolleger, at 'det er så svært og et kæmpe arbejde at søge fonde - det gider jeg godt få afkræftet!
8 DEL 1 - INSPIRATION RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
9 INTRODUKTION TIL FUNDRAISING RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
10 INTRODUKTION TIL FUNDRAISING Fundraising handler om at skaffe penge til sit projekt Fundraising forstås som en aktivitet, hvor der på baggrund af skriftlige ansøgninger søges eksterne midler hos fonde og puljer på lokalt, regionalt, nationalt og internationalt plan. Pengeskaffer (Fund = penge, raising = skaffe)
11 DEFINITIONER Fundraising At skaffe et økonomisk grundlag for at nå det formål man har med sit virke. Sponsering Et kommercielt samarbejde med erhvervslivet omkring en række rettigheder/ydelser.
12 Tid (fra idé til penge) TID OG MODYDELSER: RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013 Fundraising Sponsering Modydelse
13 Drift DRIFT OG UDVIKLING: RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013 Sponsering Fundraising Udvikling
14 INTRODUKTION TIL FUNDRAISING Fundraising handler om: Synlighed Effekt Samarbejde Bæredygtighed
15 INTRODUKTION TIL FUNDRAISING Fundraising processen Udvikling Planlægning Ansøgning Afvikling Projektudvikling Projektplanlægning Projektansøgning Projektafvikling Projektvurdering Projektbeskrivelse Lobbyarbejde Projektafslutning Støttemuligheder Økonomi og budget Projektansøgning Afrapportering Benchmarking Fundraising strategi Projektdesign Evaluering
16 UDVIKLINGSTENDENSER & TRENDS RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
17 FUNDRAISING I MEDIERNE Fondsmidler forbigår små aktører og færre får penge Matthæus-princippet. Både staten og fondene er blevet mere strategiske i deres uddelinger. Sværere at tiltrække penge og opmærksomhed for mindre organisationer. Fonde kræver synlighed og effekt for deres penge. Øget fokus på bæredygtighed og økonomi i udviklingsprojekter. Fondene er på vej væk fra hattedame-princippet Uddelinger af fondsmidler vil øges med 10-20% i 2013.
18 UDVIKLINGEN Samfundsøkonomisk udbytte
19 HVAD SIGER AKTØRERNE OM UDVIKLINGEN? Eksperterne siger: Jørn Langsted Leder, Kulturpolitisk Forskningscenter Fondsstøtte går lettest til det store, kendte og ikke-kontroversielle. Fondene vil sjældent forbindes med noget, der er samfundsmæssigt provokerende. Markus Bjørn Kraft Direktør, Kraft & Partners Tidligere var fondene en slags hattedamer, der delte ud til, hvad man lige i år syntes var spændende. I dag satser de store fonde i stedet på store markante projekter, der giver størst synlighed og effekt.
20 HVAD SIGER AKTØRERNE OM UDVIKLINGEN? Støtteyderne siger: Hos Veluxfondene er vi nok blevet mere selvkritiske, end vi var tidligere. De projekter, som vi støtter, skal også Kjeld Juel Petersen Direktør, Velux Fonden hænge sammen økonomisk. Andreas Æbelø Komm.chef for Det Obelske Familiefond Du er ikke længere bare ansøger, men samarbejdspartner. Fondene er ikke bare pengetanke, men faglige huse. Og vi er lige så afhængige af det gode projekt, som projektet er af os.
21 UDVIKLINGSTENDENSER OG TRENDS Projekter kan have mange vinkler Grøn vækst og reduktion af CO2 Intelligente løsninger og velfærdsteknologi Trivsel og sundhedsfremme Byudvikling og ghettoisering Bedre (livslang) uddannelse til alle Aktivering af frivillige ressourcer Landsdistriktsudvikling Kultur, Turisme og oplevelsesøkonomi Socialt udsatte grupper International-isering og EU samarbejde Flere i arbejde og Integration Iværksætteri og styrket konkurrenceevne
22 EUROPÆISKE TENDENSER BORGERNES EUROPAÅR 2013
23 UDVIKLINGEN I FONDE Fondstyper Erhvervsdrivende fonde Almennyttige fonde Selvejende fonde Karakteristika Løbende ansøgningsfrister og kortere behandlingstid Lempelige vilkår til afrapportering og dokumentation
24 UDVIKLINGEN I PULJER Puljetyper Ministerielle puljer Kommunale puljer Nordiske og internationale støtteordninger Karakteristika Faste årlige ansøgningsfrister, længere behandlingstid og informationsmøder Strammere vilkår til afrapportering og dokumentation
25 UDVIKLINGEN I FUNDRAISING Paradigmeskift: Ansøgere drejer i stigende grad projekterne efter, hvad der støttes. Projekt Pulje/fond Pulje/fond Projekt
26 JERES ERFARINGER MED FONDE/PULJER? Gode oplevelser? Dårlige oplevelser? Hvad har I lært?
27 DEL 2 - VIDEN RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
28 AT SØGE EN FOND... RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
29 HVEM KAN SØGE? Det kan være: Enkeltpersoner / privatpersoner Foreninger Offentlige parter og institutioner Kommercielle parter - virksomheder Et konsortie af forskellige parter
30 HVAD GIVES DER STØTTE TIL? Udgiftsposter der kan fundraises til: Projektledelse og projektadministration (indirekte løn) Ekstern konsulentbistand, honorarer og assistance (udviklingsomkostninger) Rejseudgifter og forsikringer Forberedelse og gennemførelse af aktiviteter Materialer og udstyr Kost og logi + lokaleleje/husleje Kurser og efteruddannelse (kompetenceudvikling) Formidling og markedsføring Evaluering Revision
31 AT SØGE EN FOND Udarbejde projektbeskrivelse Evt. dialog med fonden(e) Evt. lobbyarbejde Udarbejde personligt følgebrev Indsende følgebrev, ansøgningsskema, projektbeskrivelse inkl. budget samt relevante bilag
32 AT SØGE EN FOND I stigende grad bruger fonde et standardiseret ansøgningsskema, som skal benyttes Ansøgningsfrister: hvert kvartal, hvert halve år, en gang om året eller løbende En bestyrelse træffer afgørelsen efter evt. administrativ indstilling fra sagsbehandler Typisk behandlingstid 3-6 måneder
33 FORESPØRGSEL PÅ ÉN A4 SIDE 1. Afsender: Hvem er ansøgeren/ansøgerne? Hvilke andre aktører inddrages? 2. Baggrund: Hvad er baggrunden for / problemstillingen bag projektet? 3. Mål: Hvad vil du opnå med projektet, og hvorfor er det relevant? 4. Målgruppe: Hvem er projektets målgrupper? 5. Projektet: Hvilke tiltag eller aktiviteter indebærer projektet? 6. Budget: Hvad er totalbudgettet og det forventede støttebehov? Er der modtaget støtte fra andre?
34 HVORDAN TÆNKER EN FOND? Store virksomheder Den lokale købmand Erhvervsdrivende fonde (Lundbeck, Velux, Nordea) Herreløse fonde/ alment velgørende fonde Anonym giver Synlighed, Markedsføring Et større perspektiv
35 HVORDAN TÆNKER EN FOND? Et større perspektiv?! Fokus på kvalitet Vær ambitiøse Samfundsmæssigt perspektiv Nytænkning (fx nye målgrupper) Men ikke: Underskud på sidste års aktiviteter Jubilæum og lign. Drift og administration
36 DE VISE ORD Kan samfundet undvære dit projekt? Så kan fonden også! Hvordan skiller dit projekt sig ud fra de andre?
37 AFSLAG Begrundelser I hører Vi begrunder ikke. Der er for mange ansøgninger. Bestyrelsen traf desværre et andet valg. Begrundelser I ikke hører Budgettet så ud til at være oppustet Hattedameprincippet dvs. formål, som vi kan være enige om, men som næppe ændrer noget Mangelfuld definition af målgruppe og succeskriterier Mangelfuld finansieringsplan Ukritisk brug af fundraiser
38 AFSLAG Hvis man får et afslag Tag ikke et afslag personligt, men brug det konstruktivt Det kan være svært at undgå frustrationer (tidsplaner udskydes etc.) Selv den dygtigste fundraiser modtager løbende afslag Projektansøgere er ofte uden kontrol pga.: Antallet af fondsansøgninger og tilgængelige midler Beslutningstagernes favoriseringer af projekter frem for andre Tag dialogen med støtteyder og bliv måske klogere
39 FONDE OG PULJER RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
40 HVORFOR GIVES DER STØTTE? Fonde Personligt ønske om at hjælpe andre inden for fondsstifters interesseområde. For at tage ansvar, gå i front og bidrage til samfundets ve og vel. For at støtte almenvelgørende formål og filantropi. Puljer Baggrunden er politiske formål fra regeringens (eller EU s) side. Puljer anvendes til at drive den samfundsmæssige udvikling. Generelt fokus på vigtige indsatsområder, der kan give Danmark et udbytte.
41 UDVIKLINGEN I FUNDRAISING Eksplosiv vækst i private fonde (formue: ca. 500 mia. kr.)
42 REALDANIA Nøgletal (2012) Egenkapital: 16,8 mia. kr. Ansøgninger modtaget: 583 Ansøgninger støttet: 174 Beløb uddelt i alt: 754 mio. kr. Støtteområder Byen, byggeriet og bygningsarven Hvad fonden ønsker at fremme Byggeriets ildsjæle
43 NORDEA-FONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 5,5 mia. kr. Ansøgninger modtaget: Beløb uddelt i alt: 198 mio. kr. Nationalt og lokalt Støtteområder Sundhed, motion, natur og kultur Det gode liv
44 BIKUBENFONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 1 mia. kr. Ansøgninger modtaget: (1.000) Beløb uddelt i alt: 67 mio. kr. Projekter over og under kr. Støtteområder Sociale formål, kulturelle formål, natur og miljø samt forskning og uddannelse.
45 AUGUSTINUSFONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 11,7 mia. kr. Ansøgninger modtaget: Beløb uddelt: 145 mio. kr. Støtteområder Kulturelle, sociale formål, undervisning, bogudgivelser mv.
46 A.P. MØLLER FONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 85 mia. kr. Ansøgninger modtaget: ca Beløb uddelt i alt: 1 mia. kr. Støtteområder Det maritime, Syddanmark, danskheden, alment velgørende formål og hvad fonden ellers lige beslutter at støtte som fx kunstgræsbaner mv.
47 OTICON FONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 6,6 mia. kr. Ansøgninger modtaget: Ansøgninger støttet: 1746 Beløb uddelt i alt: 70 mio. kr. Støtteområder Kulturelle, sociale, kunstneriske og uddannelsesmæssige formål.
48 TUBORGFONDET Nøgletal (2010) Egenkapital: Beløb uddelt i 2010: 14 mio. kr. Ansøgninger modtaget: Ca Hitrate på 20%! Støtteområder Frivillige, foreninger, ildsjæle. Anskaffelser af ting At gøre en forskel
49 LOKALE- OG ANLÆGSFONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: ca. 120 mio. kr. Beløb uddelt i alt: 103 mio. kr. Støtteområder FOND: Idrætsfaciliteter, kulturhuse, faciliteter til friluftsliv (min. 1 mio. kr. projekter) PULJE: Mindre projekter som fx multibaner, klubhuse, aktivitetspladser med mere til maks. 1 mio. kr. Støtter kun mursten eller arkitektkonkurrencer
50 VKR-FONDENE (VELUX OG VILLUM) Nøgletal (2012) Egenkapital: 11 mia. kr. Beløb uddelt i alt: 961 mio. kr. Støtteområder Større opgaver til fremme af videnskabelige, kunstneriske, kulturelle, sociale og miljømæssige formål Alment velgørende Klimasatsning
51 SALLING FONDENE Nøgletal (2012) Egenkapital: 11 mia. kr. Beløb uddelt i alt: 220 mio. kr. Støtteområder Kultur, kunst, sport og livskvalitet Landsdækkende organisationer Aarhus, Aalborg og Randers?
52 TRYGFONDEN Nøgletal (2012) Egenkapital: 19 mia. kr. Beløb uddelt i alt: 451 mio. kr. Trygfondens 11 indsatsområder: Sikkerhed: badesikkerhed, trafiksikkerhed, brandsikkerhed. Sundhed: akutindsatser, patientsikkerhed, sundhed og sygdomsforebyggelse, indsats for mennesker med kronisk sygdom, bedre tilbud til døende. Trivsel: forebyggelse af vold, forebyggelse af mobning, inklusion.
53 FIONIAFOND Nøgletal (2012) Egenkapital: Ca. 50 mio. kr. Beløb uddelt i alt: 5,5 mio. kr. Støtteområder: Fondens formål har hidtil været at støtte større projekter, der fremmer den økonomiske, sociale og kulturelle udvikling primært på Fyn og i Trekantområdet. sport og events erhvervsudvikling og forskning kunst og kultur sociale aktiviteter og miljø.
54 HUSK DE SMÅ OG LOKALE FONDE Virksomheders medarbejderfonde Virksomheder som er ejet af fonde Carlsbergs sportsfond - Tuborgfondet Hvad med lokale fonde, sponsorer, rigmænd?
55 LAG MIDLER Husk Normalt op til 50% støtte Mellemstore projekter søg minimum om kr. Støtteområder Erhvervslivets udvikling Styrke lokalsamfundet og sætte fart på udviklingen af landdistrikterne Kontakt din LAG-koordinator
56 KORTLÆGNING AF STØTTEMULIGHEDER De største puljer DUF Lokale grønne partnerskaber Kulturministeriets puljer Styrelsen for International Udd. Regionale puljer Kommunale puljer Friluftsrådet Socialministeriets puljer Tips- og Lottomidler Lokaludvalg Landdistriktsmidler EU s støtteordninger 18 midler i kommunerne Nordisk Ministerråd (Nordisk Kulturfond) DUF s Initiativstøtte
57 DANSK UNGDOMS FÆLLESRÅD InitiativStøtten tilskud til projekter for og med børn og unge. I 2008 blev der uddelt 2,6 mio. kr. til 113 projekter. Tipsmidler (www.tipsmidler.dk) tilskud på i alt over kr. 100 mio. om året til drift og anlæg. Integrationspuljen tilskud til vanskeligt stillede børn og unges deltagelse i DUFs medlemsorganisationer.
58 MINISTERIELLE PULJER Socialministeriet - Den nationale civilsamfundsstrategi Frivillige Børn og unge Handicap Udsatte voksne Ældre
59 EU Horizon 2020 program EU s 8. rammeprogram - et budget på ca mia. kroner fra Forskning Innovation Vækst Interregionale midler Transport
60 EU - DANMARKSKONTORET Southdenmarks EU-kontor har som udgangspunkt to hovedydelser: Internationale finansieringsmuligheder International kontakt- og vidensformidling
61 FONDSDATABASER (GRATIS) KRAK s Fonde og Legater Billesøe og Baltzers Vejviser DGI s Støtteguide Skov- og Naturstyrelsens Fondsguide Københavns Kommunes Fondsoversigt Kulturministeriets Støtteguide Center for frivilligt socialt arbejde Socialministeriets Fondsdatabase Region Syddanmarks Støtteguide Skandias Fondsoversigt Danske Spils Tipsmidler Integrationsministeriets Puljer Dansk Ungdoms Fællesråd
62 GODE RÅD VEDR. STØTTEMULIGHEDER Abonnér på nyhedsbreve Google underretninger Tjek nyhedsmedier (websites, aviser, m.fl.) Tjek brancheforeninger og interesseorganisationer Tjek lokaludvalg, kommunen og regionen Undersøg tidligere støttemodtagere (benchmarking) Opdater løbende en fundraising logbog og brug den!
63 OPRET EN LOGBOG RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
64 FUNDRAISING LOGBOG RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
65 DEL 3 - HANDLING RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
66 ANSØGNINGSPROCESSEN RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
67 KOM I GANG Lav en fundraising-gruppe og uddeleger arbejdsopgaver Lav en tidsplan for projektet eller projekterne Lav et økonomisk overblik med budget og finansieringsmuligheder Lav en idébeskrivelse og beskriv en vej til det konkrete projekt
68 KOM I GANG Hvem er vi? Hvor mange er vi? Hvordan er vi organiseret? Hvilke aktiviteter har vi? løses/udfører vi nogle særlige opgaver eller problemstillinger? SWOT-analyse Hvordan er vi gearet til fundraising, herunder samarbejde omkring aktiviteter og projekter m.v.?
69 DEN GODE FONDSANSØGNING 1 Et ansøgningsbrev 2 En projektbeskrivelse (Den Gode Ansøgning) 3 Et budget med noter 4 Supplerende bilag Gå gerne i dialog (lobbyarbejde) før det skriftlige approach.
70 HVOR MEGET SKAL MAN SØGE OM? Der ikke findes noget endegyldigt svar på det! - Se hvad fonden tidligere har givet støtte til - Vurder, om der er en enkelt aktivitet, der passer til fonden, eller om der skal søges generelt tilskud til hele projektet? - Støtteberettigede udgifter - Stol på din mavefornemmelse - Kontakt evt. fondens sekretariat
71 DE 4 VIGTIGSTE VEJE TIL BEVILLING 1. Kvalitet og relevans value for money 2. Timing både ift. fonden og aktualitet for projektet rent samfundsmæssigt 3. Netværk og personlige kontakter nogle der på forhånd er positive over for projektet/ansøger 4. Ansøgers profil og kompetencer
72 FUNDRAISING TO MULIGHEDER 1: Et mindre projekt Overkommeligt bare spring ud i det og tag en chance Lobbyisme er ikke så vigtigt her et godt projekt, gode relationer og en god afsenderrolle er vigtigere Søg mindre fonde for mindre beløb fx Carlsbergs Sportsfond eller den lokale bankfond
73 FUNDRAISING TO MULIGHEDER 2. Et større/stort projekt Undgå at brænde broer og lav den rigtige ansøgning første gang Sørg for at have relevante samarbejdspartnere og gør i udpræget grad brug af lobbyisme Søg større puljer/fonde til at starte med - fx A.P. Møller, Realdania, kommunale puljer.
74 SUCCESHISTORIER RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
75 HIPHOP TIL DANSKE ASYLCENTRE Freestyle Phanatix vil gennemføre en intensiv danseteater turné og workshops til danske asylcentre, som skal bidrage børn og unge til at følge deres rollemodellers eksempel om at lave noget, som man brænder for. Projektet skal bidrage til at skabe grobund for nye venskaber og inspirere børnene til en positiv livsstil. Projektet har bl.a. fået støtte fra TrygFonden, Det Obelske Familiefond, Heises Legat og Bikubenfonden. Donation: kr. fra private fonde
76 NORDISK HUMORWEEKEND Projektets formål er at samle unge nordiske mennesker under en weekend i Reykjavik for at lære om hinandens kultur (fremfør alt humor), lære hinanden at kende, styrke den nordiske identitet, sprogku Alle Foreningen Nordens Ungdomsforbund (d.v.s. FNUF Sverige, FNU Danmark, FNU Norge, PNU Finland, Sorlak Grønland og Nordklubben Island) bliver inviterede til projektet men det er dog åbent for alle så længe som man er mellem 16 og 30 år.ndskab og samarbejde. Donation: kr. fra Nordisk Kulturfond
77 IDRÆSTHAL TIL IDRÆTSEFTERSKOLEN ULBØLLE Skabe nye og målrettede idrætsfaciliteter, der giver unikke muligheder for at matche vores elevers forskellighed og forskellige behov med skolens læringsfilosofi og anvendelse af idræt som specialpædagogisk redskab. Idrætshallen skal give os muligheder, som vi ikke havde før, og sætte os i stand til at få endnu større succes med vores arbejde. Donation: kr. fra A.P. Møllers Fond kr. fra Nykredits Fond
78 UDVIKLING AF SKALAMODELLER Det er projektets formål at udbrede kendskabet og glæden ved byrummets beskedne emner og forståelse for deres store betydning i dagligdagen. Designmuseum Danmark har besluttet at opsætte en udstilling om teknikken bag, baggrunden for og den positive tilgang til Københavns design historie, projektet BYENSdesign menes at kunne bidrage til. Projektet har bl.a. fået støtte fra Oticon Fonden, L.F. Foghts Fond, Dreyers Fond, Realdania og Københavns Kommunes Kulturudvalg. Donation: kr. fra private fonde og offentlige puljer
79 BOGUDGIVELSE Pia Schutzmann skildrer sine oplevelser fra den tidlige barndom og opvækst og sit liv i kunstens verden. Pia Schutzmanns barndom har været særpræget med en psykisk syg mor, som i begyndelsen af anden verdenskrig forlod hendes far og rejste gennem Hitlers Tyskland tilbage til København med sit lille barn. Ikke for at give det en nem opvækst. Tilgengæld har modgangen givet hende en forbløffende iagttagelsesevne både på papir og lærred. Donation: kr. fra private fonde (Jorcks Fond m.fl.) og personer
80 GLUD LEGE-, MOTIONS- OG OPLEVELSESPLADS Idéen bag er at skabe et område, som mange mennesker fra lokalområdet ønsker at besøge og bruge til forskellige fysiske aktiviteter og samvær. Kort sagt: Sundhed og socialisering. Beliggenheden giver mulighed for at få de forskellige brugere til at benytte området hele dagen lang. Donation: kr. fra LAG-Hedensted kr. fra LOA kr. fra Hede Nielsens Fond kr. fra Energi Horsens kr. fra Friluftsrådet fra Sydbanks fond
81 MØDESTED OG MULTIBANE Integrations- og motionsprojekt i en forening : Netværksdannelse, socialisering, integration og et aktivt liv skabelsen af et mødested og en aktivitetsbane i det sydøstlige Odense Området skal bidrage til at give børn og unge i området de helt rette betingelser for at mødes på tværs af kulturer og aldre og danne netværk. Donation: kr. fra Forstadspuljen kr. fra Fionia Fond fra LOA
82 TH.LANGS SCIENCECENTER Skabelse af et dynamisk kraftcenter, ikke bare for skolen, men for udvikling af science-undervisning i det hele taget. Projektet vil være et helt nyt tiltag i forhold til naturfagsundervisningen Donation: kr. fra A.P. Møllers Fond kr. fra Grundfos kr. fra Nykredits Fond kr. fra Danfoss
83 WORKSHOP RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
84 ANSØGNINGSTEKNIK RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
85 ANSØGNINGSTEKNIK Den gode ansøgningsstruktur Følgebrev Resumé Ansøgningsskema Projektbeskrivelse Bilag Obligatorisk Opmærksomhed Overblik Detaljering Troværdighed Udfyld alle rubrikker Hvorfor denne fond? Hurtigt overblik Baggrund og indhold Budget- og finansiering Henvis ikke til bilag Max. 1 side Max. ½ A-4 side Formål og målgruppe Tilbud fra leverandører Overhold formalia Personlig underskrift Inkluder det vigtigste Organisering Støttebreve
86 ANSØGNINGSTEKNIK Inspiration til projektbeskrivelsens punkter 1. Titel, forside og indholdsfortegnelse 2. Problemstilling / Baggrund 3. Præsentation af ansøger 4. Formål og succeskriterier 5. Metode 6. Relevans og forventede resultater 7. Målgrupper 8. Nyskabelse og innovation 9. Tids- og handlingsplan 10. Projektorganisation og kvalitetssikring 11. Usikkerhedsfaktorer / Risici 12. Formidling 13. Evaluering 14. Tilskyndelsesvirkning 15. Økonomi
87 SKRIV EN SUCCESFULD ANSØGNING FEJL Ambitionsniveauet er for lavt og for kortsigtet. Projektidéen passer ikke til støtteyders formål. Der mangler grafik til illustration af projektstruktur, tidsplan, organisationsdiagram m.v. Ansøgningen er meget ordrig og vanskelig at læse. RÅD Vær ambitiøs og fokuser på effekt. Check projektets relevans gennem dialog med støtteyder. Brug Excel og PowerPoint til at generere grafik og tabeller. Få en anden skribent til at gøre ansøgningen mere læsevenlig.
88 SKRIV EN SUCCESFULD ANSØGNING FEJL Partnernes kompetencer er ikke klart beskrevet. Antallet af slutbrugere er begrænset. Manglende commitment fra slutbrugere. Budgettet er oppustet og uspecificeret. Copy-paste agtige ansøgninger RÅD Beskriv partnernes specifikke kompetencer i forhold til deres roller. Sørg for tilstrækkelige slutbruger, flere målgrupper og typer af anvendelser. Vedlæg altid støttebreve fra målgruppen. Sørg for at der er budgetnoter til udgiftsposterne og at tal er realistiske. Brug gerne skabeloner og inspiration, men skab jeres eget materiale.
89 ANSØGNINGSTEKNIK Bilag hvad er vigtigt? Budget og finansieringsplan CV og profil Interessetilkendegivelser (støttebreve) Vedtægter og årsrapporter Publikationslister og udgivelser Artikler og presseudklip Tilbud og prisoverslag Tegninger og skitser
90 STØTTEBREVE RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
91 LIDT OM ØKONOMI OG BUDGETTER Budget- og finansieringsplan Oversigt over omkostninger og hvordan man har tænkt sig at finansiere disse. Projektansøgere glemmer ofte, at vise: Hvor finansieringen skal komme fra Hvordan man selv vil bidrage (egenfinansiering) Budgetnoter
92 HUSK EGENFINANSIERING Penge Frivillig arbejdskraft Medfinansiering EGEN- FINANSIERING Lokaler m.v. Eksisterende aktiviteter Egne timer
93 EN ANSØGNING ER ET SLAGS VISITKORT RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
94 UNDLAD AT SKRÆDDERSY ANSØGNINGEN RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
95 SKRIV IKKE KUN SE BILAG RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
96 SKRIV TYDELIGT! RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
97 METODER OG VÆRKTØJER Gantt-skemaet giver en tidsmæssig dimension fra venstre mod højre. Aktiviteternes tidsmæssige placering angives med stave (Stavdiagrammet). Dato Jan Feb Mar Apr Maj Jun Jul Aug Sep Okt Nov Dec Opgave Indsamle data Analysere Skrive rapport Godkendelse Korrektur Aflevering
98 METODER OG VÆRKTØJER Følgebrev Sted og dato Rammende overskrift Projektbudget Ansøgt beløb Ansøgte fonde og puljer Begrundelse for valg af fond Projektets formål Kontaktoplysninger Personlig underskrift
99 METODER OG VÆRKTØJER Interessetilkendegivelse Præsentation Baggrund for interesse Hvorfor støttes der op? Objektivt og personligt udbytte Hvordan støttes der op? Personlig underskrift Pas på med copy-paste
100 SPØRGSMÅL? RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
101 TAK FOR JERES TID LAD OS SÆTTE I VÆRK!!! RYSLINGE INNOVATIONSHØJSKOLE OKTOBER 2013
HANDELSHØJSKOLEN AARHUS UNIVERSITET FORÅRET 2011 FUNDRAISING KURSUS ONSDAG D. 3. SEPTEMBER 2014 OM MIG Underviser Oplægs- holder Forfa5er FUNDRAISING Fagekspert Projekt- udvikler PROGRAM 1. Velkomst og