Folkeskolens afgangsprøve Maj 2006 Biologi - Facitliste - PDF
1 Folkeskolens afgangsprøve Maj /25 B3
2 Indledning Vores kost De fleste af vores fødevarer kommer fra landbruget. Nogle landmænd har kun planteproduktion, mens andre også producerer grise, æg eller mælk. På markerne dyrkes forskellige afgrøder, fx korn og kartofler, enten som fødevarer direkte til mennesker eller som foder til dyrene. Fødevarerne er ofte forarbejdet på forskellige måder, inden vi køber dem i forretningen. Forskellige slags fødevarer indeholder forskellige stoffer. Derfor er det vigtigt, at vi spiser varieret. 2/25 B3
3 Opgave 1 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Mange levende hegn, markskel og små naturområder er forsvundet i løbet af de sidste år, fordi markerne er blevet større og større. Det har bevirket, at mange spredningsveje som levende hegn og markskel er forsvundet. Hvad kan denne forandring af landskabet betyde for firben? Der er 6 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Der er mange flere skjulesteder for firben Det er muligt for firben at finde føde mange flere steder Firben skal bevæge sig langt for at finde nye levesteder Firbens muligheder for at overvintre er bedre end før I små områder er det let at finde en mage Livsbetingelserne for firben er bedre i hele området 3/25 B3
4 Opgave 2 / 20 (Opgaven tæller 5 %) En blanding af halm, urin og afføring fra husdyr kaldes fast staldgødning. Det bruges i mange landbrug til at gøde jorden. Fast staldgødning er en organisk gødning. Kartofler kan ikke optage organisk gødning direkte, men kartoflerne skal bruge næringssalte for at kunne vokse. Hvordan omdannes den organiske gødning til næringssalte, som kartoflerne kan optage? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Gødningen bliver påvirket af luftens kuldioxid (CO 2 ), så der dannes næringssalte Regnvandet omdanner den organiske gødning til næringssalte Kartoflernes rødder vokser ud i jorden og danner selv næringssaltene Regnorme og mikroorganismer nedbryder og omdanner gødningen til næringssalte Næringssaltene frigøres lidt efter lidt af sig selv til jorden 4/25 B3
5 Opgave 3 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Gylle er en blanding af urin og ekskrementer fra produktion af svin. De store mængder af gylle opbevares i store beholdere. Fra gyllen fordamper ammoniak, der er en kvælstofforbindelse. Den spredes vidt omkring med vind og vejr. Hvad sker der, når disse kvælstofforbindelser spredes på heden? Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 7 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Alle træer visner og dør Kvælstof-elskende planter breder sig Heden bliver ikke påvirket Der bliver dannet en ørken med bar jord Der dannes tåge ved jorden om eftermiddagen Der bliver flere næringsrige områder Heden bliver mere rig på forskellige plantearter Rigtigt Forkert 5/25 B3
6 Opgave 4 / 20 (Opgaven tæller 5 %) De fleste landbrug gøder markerne med kunstgødning. Når det regner, opløses kunstgødningens indhold af næringssalte. Hvilke organismer kan udnytte næringssaltene i kunstgødningen? Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 7 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Rigtigt Forkert Hvidkløver Kornblomst Regnorm Brændenælde Muldvarp Havreplante Bladlus 6/25 B3
7 Opgave 5 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Planter og bakterier kan have symbiose. Det ses ved mange bælgplanter som fx lupiner, der har små knolde på rødderne. Disse rodknolde er fulde af bakterier. At lupin og bakterier lever i symbiose betyder, at: Der er 6 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Planten er syg og vil langsomt dø Der foregår fotosyntese i rodknolden Bakterierne bliver ædt af lupinplanten Bakterierne vil hurtigt slå planten ihjel Lupinplante og bakterier begge har fordel af samlivet Planten er syg, men bakterierne dræber den ikke 7/25 B3
8 Opgave 6 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Peberfrugter dyrkes i Danmark i drivhuse. Mange gartnerier tilsætter luftarten kuldioxid (CO 2 ) i drivhuset. Hvorfor tilsættes kuldioxid (CO 2 ) til luften i drivhuse med peberfrugter? Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 6 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Peberfrugterne kan udnytte mere CO 2, end der er i naturen Fordi medarbejderne skal have et sundt indeklima For at peberfrugtplanterne kan få en kraftigere vækst For at bekæmpe forskellige skadedyr på peberfrugterne For at øge drivhuseffekten Fordi CO 2 bruges til at bekæmpe nogle svampesygdomme Rigtigt Forkert 8/25 B3
9 Opgave 7 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Insektgifte sprøjtes ud på mange kornmarker for at bekæmpe skadedyr som for eksempel bladlus. I populationen af bladlus kan udvikles resistens mod giften, så den ikke længere virker. Resistensen skyldes en mutation. Hvad er en mutation? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Bladlusen har lært giften at kende og kan derfor nå at flygte Den enkelte bladlus har langsomt vænnet sig til giften En ændring i bladlusens arveanlæg En kemisk ændring af giften En ændring i bladlusenes flyvemønster 9/25 B3
10 Opgave 8 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Jordbærplanter formeres ukønnet, når man lader overjordiske udløbere slå rod og derefter fjerner dem fra moderplanten. Sådan kan man få nye jordbærplanter. Ved den ukønnede formering bliver det hunlige frugtanlæg ikke bestøvet med hanligt pollen. Hvad sker der ved denne ukønnede formering? Der er 6 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Bestanden af jordbærplanter dør efter en generation De nye jordbærplanter får ikke blomster Planten visner ved bestøvning Alle nye planter bliver kloner, dvs. har ens arvemasse Alle nye planter bliver hanplanter De nye planter sætter ikke frugt 10/25 B3
11 Opgave 9 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Sojabønner kan ved hjælp af gensplejsning have fået tilført nye gener til deres arvemasse. Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 6 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Et gen koder for et kulhydrat Med gensplejsning kan sojabønnen få nye egenskaber En gensplejset sojabønne sætter ikke frugter En gensplejset sojabønne kan kun vokse i drivhus Landmanden kan selv udføre gensplejsningen Et gen koder for et protein Rigtigt Forkert 11/25 B3
12 Opgave 10 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Hos blandt andet svin dannes nye kropsceller ved celledeling. Denne proces kaldes mitose. Hvad sker der med kromosomerne efter mitosen? Der er 6 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Antallet af gener bliver tidoblet Antallet af kromosomer bliver fordoblet Antallet af kromosomer forandres ikke Kromosomerne bliver opløst og forsvinder Antallet af kromosomer bliver halveret Antallet af kromosomer bliver tredoblet 12/25 B3
13 Opgave 11 / 20 (Opgaven tæller 5 %) I landbrugets produktion af køer bruges kvægracer, som har forskellige arvelige egenskaber. Her er nogle udsagn om DNA og kromosomer: Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 7 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje En tyrekalv arver kun sin fars gener DNA findes i cellekernen Der findes DNA i alle koens levende celler DNA og RNA indgår i proteinsyntesen Kromosomer indeholder lange rækker af gener Alle koens kalve har ens DNA En mutation i kønscellerne er arvelig Rigtigt Forkert 13/25 B3
14 Opgave 12 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Der findes mange forskellige racer af høns. De forskellige hønseracer er blevet fremavlet over tid ved at krydse udvalgte hanner og hunner, som har de ønskede egenskaber. En egenskab er ofte knyttet til flere gener, sjældnere kun til et par gener som i eksemplet nedenfor. A = dominerende gen for farven hvid a = vigende gen for farven brun Hvis fjerenes farve kun er knyttet til et par gener, hvilken farve vil kyllingen i det markerede felt så få? Der er 6 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Sort Mørkebrun Plettet brun og hvid Lysebrun Hvid Brun 14/25 B3
15 Opgave 13 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Det er almindeligt at bruge salt til at konservere med. Det bruges for eksempel til sild, så bakteriers livsprocesser bliver hæmmet. Salt har en osmotisk virkning på bakterier. Hvad vil det sige, at salt har en osmotisk virkning på bakterier? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Silden bliver fast uden plads til bakteriernes celledeling Saltet trænger ind i bakterien og ødelægger DNA et Saltkrystallerne stikker hul på bakterierne Bakterierne mister vand, fordi de har lavere saltkoncentration end silden Bakterierne suger vand til sig og sprænges derfor 15/25 B3
16 Opgave 14 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Letmælk bliver pasteuriseret på mejerierne. Pasteurisering er en opvarmning til 72 o C (lavpasteurisering). Hvorfor er det nødvendigt at pasteurisere letmælken? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Fordi der skal dannes syre ved opvarmningen Fordi mælkefedtet vil forsvinde ved opvarmningen Fordi opvarmningen hæmmer bakterierne Fordi der bliver dannet mineraler ved opvarmningen Fordi der bliver dannet mere ilt ved opvarmningen 16/25 B3
17 Opgave 15 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Til bagning af brød bruges ofte bagegær. Bagegær er mikroskopiske svampe, som ved respiration får dejen til at hæve. Hvad mangler der i respirationsligningen herunder? + 6 O 2 6 CO H 2 O + energi Der er 7 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Ozon (6 O 3 ) Kuldioxid (6 CO 2 ) Ilt (= Oxygen) (6 O 2 ) Kulilte (6 CO) Vand (6 H 2 O) Kvælstof (6 N 2 ) Kulhydrat (C 6 H 12 O 6 ) 17/25 B3
18 Opgave 16 / 20 (Opgaven tæller 5 %) I næsten alle fødevarer, som vi spiser, er der et indehold af både proteiner, kulhydrater og fedtstoffer. Der skal være noget fedtstof i vores kost, men ikke for meget. Det skyldes, at: Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 6 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Fedt indeholder meget energi i forhold til kulhydrat Det skal binde iltmolekyler i blodet Fedt bruges til opbygning af stivelse Fedt bruges til dannelse af skeder omkring nervecellerne Nogle vitaminer kun kan opløses i fedt Fedt bruges til dannelse af enzymer Rigtigt Forkert 18/25 B3
19 Opgave 17 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Ofte hører vi, at vi ikke skal spise for meget fedt i vores mad. Det anbefales derfor, at der i rugbrød ikke er mere end højst 5 g fedt pr. 100 g. Hvorfor bør de brødprodukter, som vi spiser, være fedtfattige? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Fordi rugbrødet bliver svært at fordøje For at undgå, at vi får for mange kostfibre i kosten For at undgå, at vi får for meget energi For at undgå fedme og dermed hjerte- kar-sygdomme For at rugbrødet kan holde en lav pris 19/25 B3
20 Opgave 18 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Når huden udsættes for sollys, dannes D-vitamin, som også findes i for eksempel fede fisk og mælk. D-vitamin er nødvendigt for optagelsen af kalk. Hvad sker der, hvis man mangler D-vitamin? Der er 5 svarmuligheder. Sæt 1 kryds Man bliver gråhåret Man får dårlig heling af sår Man får tynd mave Man får bløde og deforme knogler Man får øjen- og hudproblemer 20/25 B3
21 Opgave 19 / 20 (Opgaven tæller 5 %) Hos mennesket består fordøjelseskanalen af en række dele, som maden passerer igennem. Sæt følgende ord sammen med det tilsvarende tal på tegningen: Skriv de korrekte tal ind i de tomme felter /25 B3
22 Opgave 20 / 20 (Opgaven tæller 5 %) I de forskellige dele af menneskets fordøjelseskanal sker der noget forskelligt under madens passage. Hvad sker der i tyndtarmen? Sæt kryds ved Rigtigt eller Forkert: Der er 7 linjer. Sæt 1 kryds ud for hver linje Opbygning af proteiner Udskillelse af stærk syre Optagelse af aminosyrer Optagelse af fedtstoffer Optagelse af kulhydrat Udskillelse af næringsstoffer Udskillelse af enzymer, der spalter kulhydrat Rigtigt Forkert 22/25 B3
23 Pointliste Opgave 1 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 2 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 3 Antal rigtige % - point ,7 5 2,1 6 3,6 7 5 Opgave 4 Antal rigtige % - point ,7 5 2,1 6 3,6 7 5 Opgave 5 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 6 Antal rigtige % - point ,7 5 3,3 6 5 Opgave 7 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 8 Antal rigtige % - point /25 B3
24 Opgave 9 Antal rigtige % - point ,7 5 3,3 6 5 Opgave 10 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 11 Antal rigtige % - point ,7 5 2,1 6 3,6 7 5 Opgave 12 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 13 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 14 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 15 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 16 Antal rigtige % - point ,7 5 3,3 6 5 Opgave 17 Antal rigtige % - point /25 B3
25 Opgave 18 Antal rigtige % - point 1 5 Opgave 19 Antal rigtige % - point 1 0,7 2 1,4 3 2,1 4 2,8 5 3,6 6 4,3 7 5 Opgave 20 Antal rigtige % - point ,7 5 2,1 6 3,6 7 5 Karakteromregning Samlet antal % - point Karakter 0 4, , , , , , , , , /25 B3