1 Højkonjunkturens socialpolitiske dagsorden for 1970'er socialreformen: FOREBYGGELSE - REVALIDERING - TRYGHED - TRIVSEL - PDF
1 Højkonjunkturens socialpolitiske dagsorden for 1970'er socialreformen: FOREBYGGELSE - REVALIDERING - TRYGHED - TRIVSEL
Download "1 Højkonjunkturens socialpolitiske dagsorden for 1970'er socialreformen: FOREBYGGELSE - REVALIDERING - TRYGHED - TRIVSEL"
1 ÆNDRINGER I DEN SOCIALPOLITISKE DAGSORDEN FRA 1960 TIL 2003 Af Viggo Jonasen Kap. 19 i Jørgen Elm Larsen & Iver Hornemann Møller (1998/2004): SOCIALPOLITIK 1 Højkonjunkturens socialpolitiske dagsorden for 1970'er socialreformen: FOREBYGGELSE - REVALIDERING - TRYGHED - TRIVSEL "Socialpolitikken har hidtil bygget på en grundfæstet holdning af mistillid mellem borger og det offentlige.. Mange tusinde mennesker i de sociale administrationer bruger langt den største del af deres tid til at kontrollere borgerne.. Naturligvis burde det offentliges forpligtelser over for borgerne have været understreget ved at stå først." Den sociale bistandslov, kronik af Bent Rold Andersen, Politiken 5. febr Socialpolitisk debat foregår, og socialpolitiske beslutninger træffes, til enhver tid i en konkret historisk og økonomisk kontekst. Socialpolitikkens konkrete indhold kan i den konkrete sammenhæng være præget dels af den samtidige økonomiske situation, dels af økonomiske, ideologiske og andre forhold i tidligere år. 1960'erne var økonomisk præget af høj arbejdskraftefterspørgsel fra private og offentlige arbejdsgivere. Arbejdsgiverne var ivrige efter at købe arbejdskraften, og de udviste vilje til at tilpasse sig arbejdernes ønsker, f.ex. om deltid og flextid ernes sociallovændringer var præget af ønsker om effektivisering: en ny lov om revalidering i 1960, med regionale revalideringscentre: afstigmatisering: Børnelovgivningens regler om tilsyn blev afløst af tilbud om familievejledning; og om erstatning:1964 loven om højeste invalidepension, som skulle tillade unge invaliderede en levestandard på niveau med deres jævnaldrende, og arbejdsløshedsreformen i med først 80, siden 90% af hidtidig indkomst som kompensation ved ledighed. I den økonomiske teori og politik rådede Keynesianismen, hos Socialdemokrater, Konservative og Venstre: man troede på, at staten stort set kunne regulere den kapitalistiske økonomis konjunkturudsving og derigennem sikre høj og stabil beskæftigelse og produktion. De i Danmark regerende politikeres samfunds-, økonomi- og statsopfattelse i 1960'erne og langt hen i 1970'erne kan kort beskrives som følger: Den kapitalistiske, markedsorganiserede produktionsform har vist sig særdeles effektiv med hensyn til at tilvejebringe teknisk og økonomisk udvikling og dermed en høj levestandard. Det skyldes ikke mindst, at den motiverer arbejdskraften til høj produktivitet og mobilitet. At kapitalismen indebærer konjunkturudsving i investering, forbrug og dermed produktion og beskæftigelse, er en del af systemets funktionsmåde. Men DEN GODE STAT kan med finans- og pengepolitik intervenere, ikke med henblik på detailstyring af økonomien, men nok med henblik på opretholdelse af et vist højt efterspørgselsniveau og dermed en høj produktion. Og DEN GODE STAT kan bl.a. gøre det via etablering af sikringsordninger for de arbejdere, der som følge af konjunktursvingningerne rammes af ledighed. Sådanne ordninger bidrager også via "den automatiske finansreaktion" til at udjævne konjunktursvingningerne. DEN GODE STAT kan tillige, ved tilvejebringelse af et højt uddannelsesniveau, sikre en højt kvalificeret arbejdsstyrke, og dermed også høj produktivitet. Og DEN GODE STAT kan hjælpe mennesket til at overkomme vanskeligheder, som livet byder den enkelte, så hun/han hurtigere bliver i2 stand til igen at deltage i produktions- og indtjeningslivet: altså hjælp i tilfælde af sygdom, skilsmisse, ledighed, ulykke, og andre uoverskuelige situationer. Det kan være økonomisk hjælp - det kan også være hjælp til livsplanlægning. Thi, antog man, det normale er, at mennesket kan og gerne vil arbejde - derved opnår det ydre anerkendelse (løn, samvær) og forbrugsmulighed. I denne forståelse nedsatte Folketinget i 1964 på forslag fra Venstre og De Konservative en Socialreformkommission. Den skulle udarbejde lovforslag om "en samlet reform af det danske tryghedssystems organisatoriske, administrative og finansielle struktur", "uden at forringe de sociale hjælpemuligheder og den sociale sikring i øvrigt.. forenkle og effektivisere den sociale administration..", ".. sikre og udbygge effektiviteten af den forebyggende, behandlende og revaliderende virksomhed.." og tilpasse reglerne om de almindelige sociale sikringer "til nutidens målsætninger om forebyggelse, revalidering, tryghed og trivsel" (se kapitel 4). I Socialpolitikkens teori gjorde Henning Friis op med socialpolitikkens spanskrørspædagogik: "Har (forsorgslovens) straffebestemmelser nogen virkning med hensyn til at bringe disse mennesker i arbejde? Får de alkoholister til at drikke mindre? Den forsømmelige forsørger til at komme hjem til konen?" (Skyld, ansvar og socialkontor Kronik, ). I socialpolitisk praksis stod Socialministeriet med kontorchef Holger Horsten i spidsen for "tilbudsprincippet"s gennemførelse med familievejledningsordning og børneværnskonsulenter, til afløsning af "tilsynsprincippet", i et frugtbart samarbejde med idérige socialfolk som Århus Kommunes socialdirektør Orla Jensen, en af fædrene til reglerne om dækning af "merudgifter til handicappet barns forsørgelse i hjemmet". Socialreformkommissionen afgav to meget grundige betænkninger. Kommissionens lovforslag blev med få ændringer vedtaget som love af Folketinget: Den sociale Styrelseslov (1970), Sygesikringslov (1971), Sygedagpengelov (1972), og tilsidst Bistandsloven (1976). Lovkomplekset samlede opgaver, der hidtil lå spredt i kommuner, sygekasser, mødrehjælpsinstitutioner, revalideringscentre, invalideforsikringsret, private foreninger, særforsorg, socialministerium m.fl., i et enklere og mere overskueligt system af kommuner og amtskommuner. Parallelt med Socialreformkommissionens arbejde havde Folketinget i reformeret A- dagpengeordningerne: A-kassekontingent blev gjort næsten ens - det havde hidtil været højt for lavtlønnede med stor ledighedsrisiko og lavt for højtlønnede med lille ledighedsrisiko. Dagpengeniveauet blev forhøjet (90% af hidtidig indtægt, dog max. svarende ca. til en faglærts løn). Formålet var at skabe tryghed for de ledige - man antog, at de var få og ledige i kort tid - og derved også bidrage til arbejdskraftens mobilitet. Et formål med socialreformen, især med Bistandsloven, var at vænne befolkningen til at have rettigheder. Det skulle ikke være skamfuldt at søge kommunens medarbejdere om råd og kontanthjælp, når livets vanskeligheder dukkede op. I bistandsloven viser det sig, ved at det offentliges pligt blev kapitel 1 - borgerens pligt blev kapitel 2. Et andet formål med socialreformen var forebyggelse: at folk vænnede sig til at søge hjælp, inden problemerne voksede den enkelte over hovedet. Det skulle være lige så naturligt at bruge den kommunale service, betalt over kommuneskatten, som at benytte sin automekaniker, betalt over sparekassens betalingsservice. Gennem kommunens rådgivning ville klienten blive i stand til på kortere tid at overvinde vanskelighederne. Også herigennem ville man medvirke til det, vi i dag kalder "en bedre livskvalitet".3 Et tredie formål var, at den enkelte skulle være bevidst om, at kommunen stod klar med hjælp ved socialbegivenheder: sygdom, ledighed, handicap, skilsmisse. På den måde skulle kommunen medvirke til befolkningens tryghed og trivsel: Et midlertidigt indkomstbortfald skulle ikke medføre en social nedtur. Og det offentliges indsats skulle målrettes på at bringe den enkelte i stand til at klare sig igen. Men også i normal-livssituationen skulle kommunen yde service: daginstitutioner til børn, hjemmehjælp til svækkede, sundhedspleje til nyfødte og opvoksende børn. Til "normalitet" hørte siden 1960'erne, at også kvinder med småbørn har erhvervsarbejde. Social-fagligt var retssikkerhed, individ- og familieorientering, og formåls-bevidsthed grundelementer i socialreformen. Centralt stod her bistandslovens 37 stk. 1: "Når en person på grund af sygdom, svangerskab og fødsel, svigtende arbejdsmuligheder, ophør af samlivet med ægtefællen, aftjening af værnepligt eller andre ændringer i sine forhold i en begrænset tid er afskåret fra at skaffe det fornødne til sit eget eller familiens underhold og udgifterne hertil ikke dækkes gennem dagpenge eller pensionsydelser, ydes der af det offentlige en sådan hjælp, at det modvirkes, at pågældendes og familiens hidtidige levevilkår i væsentlig grad forringes" Tildelingskriterium for ydelsen var: behov, forstået som en "socialbegivenhed", en ændring i personens forhold. Udmålingskriterium for ydelsen var behov, forstået som hidtidigt leveniveau. Socialreformen byggede på, at ydelserne skulle stå til rådighed for personen/familien, når den har behov for dem. Og ydelserne skal betales af skatteyderne, altså efter skatteevne. Underforstået: den største del af tiden er vi alle skatteydere. Denne finansieringsform har været fremherskende i Danmark siden 1803-fattiglovene. Lovgivningen blev vel modtaget af kommunerne, som efter kommunalreformen i 1970 udbyggede, effektiviserede og professionaliserede deres service over for indbyggerne. Socialreformens sidste del var Bistandsloven. Den blev en succes: befolkningen ændrede faktisk holdning til det at bruge den kommunale service og kontanthjælp. Mellem og mennesker er hvert år blevet hjulpet videre erhvervsmæssigt via revalidering. Titusinder af familier har hvert år fået hjælp til handicappet barns forsørgelse. Titusinder har hvert år fået hjælp i anledning af eget handicap. Og årligt har et par hundredtusinder har fået hjælp - for de flestes vedkommende i kortere tid - i anledning af arbejdsløshed, enten fordi de ikke var arbejdsløshedsforsikrede eller fordi dagpengene ikke kunne dække alle udgifterne. Var socialreformen det rene slaraffenland? Ret, men ingen pligt? Næh: Bistandslovens 6: "Enhver mand og kvinde er over for det offentlige forpligtet til at forsørge sig selv, sin ægtefælle, og sine børn under 18 år". 28, om vejledning og rådgivning: "Målet for vejledningsarbejdet er at hjælpe de pågældende over øjeblikkelige vanskeligheder og på længere sigt sætte dem i stand til at løse opstående problemer ved egen hjælp". Og videre 40: "Ydelse af (kontant) hjælp forudsætter, at såvel den, der søger hjælpen, som ægtefællen.. har udnyttet sine arbejdsmuligheder.." Ordlyden er ikke ændret i lovens 20 års gyldighed. Der var og er hjemmel til at tage kraftigt fat i klienter, hvis socialrådgiveren skønnede, at det kneb mere med arbejdslysten end med arbejdsevnen. Samtidig med socialreformens ikrafttræden begyndte arbejdsløsheden at vokse. Dén social- og arbejdsmarkeds lovgivning, der blev til på baggrund af den voksende ledighed, fastholdt stort set socialreformens målsætning og indhold. Ledigheden blev i hvert fald indtil 1977 betragtet som et4 midlertidigt fænomen, og de mennesker, der ramtes af den, skulle sikres forsørgelse og opretholdelse af kvalifikationerne. Flere love i 1970 ernes anden halvdel forlængede dagpengeretten for ledige, sikrede længere varende forsikrede ledige en fortsat tilknytning til arbejdspladserne, og tilstræbte at forebygge, at de unge blev frasorteret ved indgangen til arbejdsmarkedet. En afvigelse fra socialreformens hovedlinje ses kun i efterlønsordningen (1978) og i "juniorpensionsordningen" (førtidig folkepension fra 55 års alderen)(1977) - to ordninger, som mindskede arbejdsudbuddet. Institutionsområdet blev fortsat udbygget gennem 1970'erne: daginstitutionsdækningen øgedes, og på ældre/handicapområderne udbyggedes især hjemmehjælp og hjemmesygepleje. 2 Masseledighedens socialpolitiske dagsorden : HVEM KAN NØJES MED LIDT MINDRE? "Den offentlige sektor har leveret gamle løsninger på nye problemer. Og det har været enormt kostbart, ineffektivt og umenneskelig" (Bent Rold Andersen, i Fedrelandsvennen, Kristianssand ) Mens 1970'ernes socialreform var præget af overvejelser om den gode behandling af den enkelte, blev 1980'ernes socialpolitiske hovedtema udgiftsbegrænsning, begrænsning i udgiftsvæksten. Det blev oftest præsenteret som en sidevirkning af andre og "mere ædle" formål, men efter min vurdering havde de skiftende ministre reelt "bundlinje-tallet" som udgangspunkt og argumentationen som afledt heraf. Den private sektors beskæftigelse faldt i første halvdel af 1980'erne fra 1,74 mio til 1,66 mio, og toppede siden med 1,86 i Den offentlige sektors beskæftigelse fortsatte væksten fra 0,7 til 0,8 mio. Men arbejdsstyrken fortsatte væksten, fra 2,63 til 2,85 mio - og dermed forblev ledigheden høj igennem 1980'erne. Socialreformens sidste del var som nævnt bistandslovens, der trådte i kraft 1. april 1976, tre år inde i arbejdsløshedskrisen. Fra en helårs beregnet ledighed på i 1973 var man kommet op på i 1976, og udviklingen fortsatte: i 1981 og i 1983, som et foreløbigt toppunkt. I december 1973 var Mogens Glistrup med Fremskridtspartiet braget ind i Folketinget med 28 mandater. Programmet handlede om nedsættelse af skatterne og fjernelse af offentligt ansatte "papirnussere", som snyltede på (de stakkels) skatteydere, kontrollerede og generede producenterne og undertrykte klienterne. Glistrups økonomiske program byggede på det ræsonnement, at hvis skatten sattes ned, ville privat efterspørgsel og dermed produktion og dermed beskæftigelse gå op. Højrepopulismen fik ikke væsentlig betydning for den socialpolitiske debat før Derimod rimede den godt med de mere neo-liberalistiske tanker, der begyndte at gennemtrænge de økonomiskpolitiske beslutningssystemer: krav om ligevægt på offentlige budgetter, reduktion af den offentlige sektor, og "privatisering" og "konkurrence" som mantraer for indretning af statslig og kommunal indsats. I slutningen af 1970'erne nedtonedes samtidig den keynesianske økonomisk-politiske forståelse, antagelig især fordi teorien kun dårligt kan forklare samtidig forekomst af masseledighed og høj inflation. Politikerne oplevede et voldsomt budgetpres i den offentlige sektor, især på grund af voksende dagpenge- og kontanthjælpsudgifter. Samtidig voksede statens renteudgifter, fordi regerin-5 gerne i krisens første år via en ekspansiv finanspolitik (finansieret via låneoptagelse i form af obligationer med store kurstab) søgte at bekæmpe ledigheden. Men dén overførselsudgift, som renterne er, anskues fundamentalt forskelligt fra de øvrige. Fra 1977 ses elementer af monetaristisk økonomi-tænkning stikke frem i de politiske beslutninger, første gang "Augustforlig III" i 1978, hvor "nedbringelse af underskud på statsbudgettet gennem besparelser og mer-indtægter" er ét af programpunkterne. Socialministrene Ritt Bjerregaard og Bent Rold Andersen angav det ene hovedtema i 1980'ernes socialpolitiske debat-dagsorden: kritikken af den offentlige sektor. Foruden det ovennævnte citat af Bent Rold Andersen bidrog også Ritt Bjerregaard i efteråret 1980: "Hvis jeg skulle angive den retning, jeg gerne så udviklingen bevæge sig i.. vil jeg pege på en nedtoning af det professionelle indslag i det sociale arbejde. Jeg tror ikke på, at vi vinder noget ved at udvikle store og specialiserede enheder. Jeg gror heller ikke på, at alle marginale grupper skal passes, beskæftiges og behandles af professionelle. Denne skepsis over for den professionelle medmenneskelighed bygger jeg på min egen vage fornemmelse af, hvor slemt jeg ville synes, det ville være at blive beskæftiget af andre for at være beskæftiget.." (Politiken ) Hvor meget disse udsagn udgør et forsøg på at "stjæle Glistrups torden" kan være svært at vurdere. Der er i hvert fald påfaldende lighed. Men de fremsættes ved begyndelsen af 1980'erne, hvor den passer fint med politikernes ønske om via socialpolitiske lovændringer at opnå udgiftsbeskæring. Hvem vil vel argumentere mod en nedskæring af en indsats, som er "ekstremt dyr, ineffektiv og umenneskelig" eller blot består i at "beskæftige for at pågældende er beskæftiget"? Det er nok ikke galt at bedømme den offentlige sektors ansatte i 1980'erne som værende i defensiven over for sådan kritik. Samtidig kritiserede den politiske venstrefløj i samme periode, ud fra en Marx-inspireret statsopfattelse statsapparatet i almindelighed for at være undertrykkende. At den selvsamme venstrefløj samtidig argumenterede for udbygning af daginstitutioner og krævede opretholdelse af dagpenge- og kontanthjælpsniveau, blev ikke oplevet som noget stærkt forsvar mod højrebølgens nedskæringskrav. Det andet gennemgående tema i højre-populismens kritik af den offentlige sektor i 1980'erne og videre ind i 1990'erne var påstanden om ineffektivitet og lav-produktivitet (se kap. 2). Et gennemgående træk i Anker Jørgensen regeringernes og Schlüter regeringernes politik over for den statslige og kommunale sektor var effektivisering, forstået som tempo-opskruning og "der er altid plads til én til"-princip: flere børn i daginstitutionerne, flere studerende i læreanstalts-lokalerne, flere udskrivninger fra hospitalerne - med uændret personalebemanding. Heraf fulgte betydelige arbejdsmiljøbelastninger og tiltagende nedslidning - en væsentligt medvirkende årsag til stadig flere førtidspensioneringer og run på efterløns- og orlovsordninger. Et gennemgående virkning af kontantydelseslovændringerne (A- og S-dagpenge, bistandshjælp) er: mindre tryghed. Mindre tryghed var ikke et tilkendegivet hovedformål for politikerne - i hvert fald ikke for de fleste politikere. Den var en konsekvens af finanshensynet. Udtyndingen af tryghedsmålsætningen antog 2 former: 1) sænkning af ydelsesniveauet, først i form af det såkaldte dagpengeloft i bistandsloven i 1980 (socialminister: Ritt Bjerregaard (S)), siden i form af sænkning af dagpengeniveauet, først med suspension, siden med afskaffelse af dyrtids-regulering i 1982 (arbejds- og socialministre: Fenger Møller/Dyremose (C)).6 2) statens forsøg på at hælde klienter ud af dagpengesystemerne og over i bistandssystemet, dvs. overvæltning af forsørgerbyrde til kommunerne. Den foretrukne form var stramning af varighedsgrænser, rådighedsregler og andre tildelingsregler. Kommunerne prøvede til gengæld at sende forsørgerbyrde retur til staten, især i form af genoptjening af dagpengeret, ikke uden held! Mest markant opgiver politikerne tryghedsmålsætningen med ændringen i 1986 af bistandslovens 37, hvor Indkomstbortfaldsprincippet opgives. Kontanthjælp, som ydes til personer, som "i begrænset tid er afskåret fra at tjene det fornødne til eget og familiens underhold" (indkomstbortfald), blev siden 1976 udmålt med henblik på at ".. modvirke at pågældendes og familiens hidtidige levevilkår i væsentlig grad forringes". Ved ændringen i 1986 udgår denne målsætning. Kontanthjælp efter bistandsloven ydes herefter som "fast takst: grundydelse, boligtillæg, børnetillæg", dog normalt højst 90% af hidtidig indkomst. Især gældstyngede klienter kommer her i klemme. De forskellige sænkninger af tryghedsniveauet blev hovedsagelig motiveret med, at man skulle begrænse statens hhv. kommunernes udgifter til ordningerne. Men de enkelte ændringer er ofte blevet akkompagneret med udsagn om, at niveausænkningen skulle "motivere" klienterne til at være mere ihærdige for at skaffe sig arbejde, eller rettere: for at konkurrere med andre ledige om de stillinger, der af private eller offentlige arbejdskøbere søges besat. Selvom politikerne normalt ikke argumenterer på den måde, er ræsonnementet sammenfaldende med monetarismens (liberalismens) "udbuds-økonomi": stærkere konkurrence mellem arbejdskraften antages at øge beskæftigelse og produktion. Ét andet socialpolitisk hovedtema i 1980'ernes debat, som iøvrigt også indgår i 1990'rne, er: "Det er urimeligt, at rige folk skal kunne få sociale ydelser". Dette tema ses i diskussionen om hvorvidt økonomisk dækning af handicapbetingede udgifter skal ske efter trangsprøvning af familiens økonomi. Det besluttes i 1980, at sådanne udgifter kun skal dækkes over bistandsloven, "såfremt familien ikke selv har midler..", og denne ændring af bistandslovens 48 omgøres igen i 1981 af et flertal til højre og venstre for regeringen. Det samme tema, benævnt "retfærdighed" i tildeling og udmåling af sociale ydelser, indlagdes i "Socialindkomstloven": en lov, som skulle forebygge at familier med gode indkomster også skulle kunne få sociale ydelser. Loven var for socialminister Ritt Bjerregaard et prestigeprojekt, som udviklede sig til et administrativt og politisk mareridt: lovens regler om "formuetillæg" medførte, at førtidspensionerede husmænd med stor friværdi i ejendommen fik deres invalidepension sat ned til 0 (på grund af den illikvide formue). Og indkomst- og formuestrukturen i Danmark medførte, at unge familier i parcelhus og med normale indkomster efter loven skulle betale 1/4 mia. kr. mindre for daginstitutionsbenyttelse, mod forventet 1/4 mia. mere! Vedtaget i 1980, ændret 1981 og 1982 og endelig ophævet i 1988 (erstattet af "lov om indkomstgrundlag") Sammenfattende: gennem 1980 erne ændredes Bistandslovens kontanthjælpsafsnit ændres godt 100 gange. Trods den gennemgående besparelseslinie sker ændringerne usystematisk og rodet, hvilket fører til retsusikkerhed og indre modsætninger. Heri ligger kimen til 1996ændringsforslagene. Blandt de markante ændringer med udgiftsbeskæring som formål var, at folkepensionens grundbeløb blev gjort (arbejds-)indkomstafhængigt for årige (1982).7 Foruden de tre hovedmotiver i 1980'ernes socialpolitiske dagsorden: kritikken af den offentlige sektor, retfærdighed, og udgiftsbeskæringen, ses fire mindre motiver: 1) videreførelse af ordningerne med det sigte at opretholde og understøtte arbejdskraftens arbejdsevne og -vilje (jobtilbudsordning, særlige foranstaltninger for unge ledige, m.fl). I ordningerne fastholdes i hvert fald i det ydre, at tilbuddene på én gang er "ekstraordinære" - ikke konkurrenceforvridende - og samtidig er "almindeligt arbejde". 2) videreførelse af ordninger, der reducerer arbejdskraftudbuddet (og dermed ledigheden): efterløn, førtidspensionering. Og sidst i 1980'erne udvidet barselsorlov. 3) Som noget nyt iværksætter Folketing og Socialministerium forsøgs- og udviklingsarbejder på det sociale område, i form diverse tilskudsordninger ("pulje-ordninger"). En del af disse forsøgs- og udviklingsprojekter får også støtte fra EU's sociale fond. En del socialrådgivere og andre faggrupper søger fra det almindelige klientarbejde over i sådanne forsøg, og oplever derved en vis frihed fra forvaltningens regelbundenhed 4) Politikere genopdager de frivillige organisationer som socialpolitiske aktører, dels ud fra motivet at hvad de frivillige gør, kan spare skattekroner, dels ud fra motivet at de frivillige kan noget, som det offentlige ikke evner i forhold til den enkelte. Bl.a. oprettes Center for frivilligt socialt arbejde i 1983, (kap. 22) Ikke al socialpolitikudvikling i 1980'erne handlede om udgiftsnedskæring: Som en modgående tendens i 1980'ernes lovgivning skal nævnes børnefamilieydelsen, først som "særligt tilskud" i 1984 på 800 kr. pr. barn <10 år, siden fra 1987 fast til alle børn med 5000 kr/år. Ydelsen opvejer til dels den af kommunerne forhøjede forældrebetaling i daginstitutionerne. På serviceydelsesområdet fortsatte dels en udbygning af daginstitutioner for børn, i høj grad presset frem af familiernes efterspørgsel ( i 1980, i 1990), dels en "afinstitutionalisering" på døgnområdet, hvor amtskommunerne nedlagde børnehjemspladser og kommunerne købte flere familieplejepladser. Endvidere skete en fortsat udbygning af hjemmehjælp og hjemmesygepleje (fra i 1980 til i 1990) - dog mindre end svarende til væksten i antallet af plejekrævende gamle. Disse udviklinger var i høj grad motiveret med væksten i kvinders erhvervsdeltagelse. Sammenfattende om 1980'ernes socialpolitiske dagsorden kan siges, at den er fragmenteret og modsigelsesfuld: bortset fra udgiftsbegrænsningen ses ingen konsistente overvejelser om, hvordan et socialt ydelsessystem skal indrettes. Det skal særligt fremhæves, at selvom 1980'ernes socialdemokratiske og borgerlige regeringer snakkede om "privatisering" og "opprioritering af individernes og familiernes ansvar", sås ingen statslig/kommunal fralæggelse af ansvaret for indsatserne på de sociale områder altså ingen anfægtelse af princippet om et offentligt finansieret og organiseret dansk velfærdssystem. 3 Masseledighedens socialpolitiske dagsorden : HVORDAN AFRETTER VI KLIENTERNE BEDRE? Hvor lidt kan de nøjes med "Hvor den nuværende bistandslov indledes med, at "det offentlige er forpligtet til.." skal perspektivet vendes om, så det bliver tydeligere, at modtagere af social hjælp også selv har pligter... Flere af dem, der kan klare sig selv, skal tilskyndes til det" Socialminister Karen Jespersen, i Dagbladet Politiken8 I 1990'erne videreføres udgiftsbeskæringspolitikken. De økonomisk vigtigste socialpolitiske dagsordenspunkter i 1990'erne er: voksende tvang og lavere ydelser til de ledige, (fortsat) udbygning af daginstitutionsområdet for børn, og betjening af flere brugere på ældrepleje-området, begge dele finansieret gennem kvalitetsforringelse (færre arbejdstimer pr. bruger). Det ideologisk vigtigste dagsordenspunkt er: det er dit eget ansvar hvis du er for doven/dum/udygtig til, at en arbejdsgiver vil købe netop din arbejdskraft. Der er her god overensstemmelse med den ovennævnte liberalistiske orientering. En fælles overskrift over ændringerne er: aktivlinjen, og et gennemgående tema i politikernes udsagn er frygt for (en fremtidig) mangel på arbejdskraft. Efter et kortvarigt konjunkturopsving i , med beskæftigelsestal stigende fra 2,4 mill. i 1981 til 2,6 i 1987, og ledighedstal helt "nede" på i 1986 og 1987, vokser ledigheden til over i Siden følger et konjunkturopsving i , med beskæftigelsestal voksende til omkring 2,7 mio. og en stabilisering derefter med en officielt registreret ledighed på omkring , hvortil kommer omkring forsikrede i aktivering og ca kontanthjælpsmodtagere. Udbuddet af arbejdskraft er større end efterspørgslen: arbejdsgiverne vælger og - især - vrager mellem jobansøgere. Kontantydelsesområdet: Fra og med 1990 har en satsreguleringsaftale mellem alle partier minus Dansk Folkeparti og Enhedslisten bestemt, at kontante ydelser: pensioner, dagpenge, kontanthjælp årligt reguleres op med lidt mindre end lønstigningerne for arbejdere og funktionærer, eller med andre ord: Mennesker på overførselsindkomster sakker bagud i forhold til lønarbejdere erne præges af europæisk-amerikansk workfare, not welfare -tanker, som er fællesgods for Liberale og New Labour (se nedenfor og kapitel 1). Det slår igennem i 1990 begyndende med unge bistandsklienter ernes socialreform havde det udgangspunkt, at mennesker, der rammes af arbejdsledighed, sygdom eller andet indkomstbortfald, skal have økonomisk hjælp, og hvis ledigheden (eller andre problemer) varer i lidt længere tid, skal en nærmere undersøgelse godtgøre, om der er anledning til en yderligere indsats. I 1990 vedtager et (næsten) enigt Folketing "Ungdomspakken": unge under 20 år, der søger om kontanthjælp, får snarest "tilbud" om lønnet beskæftigelse i 20t/uge som forudsætning for udbetaling af kontanthjælp. Samtidig ændres Lov om kommunal beskæftigelsesindsats, og kommunerne får adgang til arbejdsformidling for unge. Lovforarbejderne antog, at "truslen" om job vil få færre unge til at søge kontanthjælp. Virkningen blev: flere ansøgere antagelig fordi de unge ikke mere selv behøvede at støve rundt efter job; de kunne blot gå på socialkontoret og få det loven betød et kvalitativt spring i to henseender: 1) loven antog arbejdsulyst som det normale, modsat 1970'er socialreformen, og 2) loven fastslog "aktivering" som forudsætning for social ydelse. Ikke "Arbejde" - thi derved forstås noget, man gør til gengæld for løn. Siden strammes reglerne for de unge inden for bistandslov-området, aldersgrænsen rykkes opad til 25 år, og ydelserne sænkes. Ændringerne garneres med pæne ord om, at de unge skal sættes til noget, der "forbedrer deres muligheder på uddannelses- eller arbejdsmarkedet". Desuagtet sættes de fleste unge, der "straks-aktiveres", til pensionistrengøring eller som i Farum Kommune til at pakke fuglefrø-klokker i salgsæsker, hvilket næppe antages at være erhvervskarrieren for de fleste unge. Derimod er teknikken velegnet til at lære dem despekt for nogle i øvrigt vigtige job-funktioner.9 I 1995 kommer så turen til de forsikrede unge ledige: med virkning fra gælder, at dagpengeberettigede unge uden en dagpengeberettigende uddannelse efter 6 måneders ledighed får ret og pligt til et uddannelsestilbud på mindst 18 måneder, på et forsørgelsesniveau som svarer til ½ DPmax, eller - hvis der er tale om en SU-berettigende uddannelse - på SU. Motivet bag loven angives at være: at "motivere" de uddannelsesløse unge til at uddanne sig, hellere end gå på dagpenge. Det forventedes ved lovvedtagelsen, at unge ville blive sat på uddannelsestilbud. Virkningen af loven var, at ikke mindst unge med familieforpligtelser har søgt selv de ringeste jobs, fordi familiens økonomi ellers ville bryde sammen. Det kan let føre til fastholdelse i ringe job- og uddannelsessituation. Flere politikere har allerede konstateret: "Se selv - de skulle jo bare have et spark bagi". Det er nærliggende at antage, at få u-uddannede unge herefter vil søge A-kassemedlemskab. Men mere end den lave ydelse har det lave antal unge i de efterfølgende ungdomsårgange medført nedgang i ungdomsledigheden. I 1994 gennemføres en "arbejdsmarkedsreform", hvis væsentligste aspekter er: "ret og pligt til jobtræning" for forsikrede ledige over 25 år, uden optjening af dagpengeret, og i et timetal, der svarer til dagpengemaksimum. Man går altså fra et ikke-stigmatiserende jobtilbud på lige vilkår til en stigmatiserende jobtræning på ringere vilkår end kollegerne. I forbindelse med finanslovsforliget i 1995 vedtages forkortelse af dagpengeperioden til 5 år og indskrænkning af orlovsadgang for ledige og kontanthjælpsmodtagere, samt oprettelse af længerevarende puljejob også med en ydelse svarende til dagpengemaksimum. Motiverne bag disse ydelsesforringelser er at motivere de ledige til mere intensiv arbejdssøgning. Hovedsynspunktet er den liberale økonomiske teori ( supply side economy ): Større lønspredning, kortere dagpengeperioder og lavere dagpenge til lavindkomstgrupperne vil føre til højere beskæftigelse. I 1997 vedtoges en opdeling af bistandsloven i en lov om aktiv socialpolitik og lov om social service. På kontanthjælps- og aktiveringsområderne skete ikke nogen substansændringer. Men for invaliderede indførtes som alternativ til pension fleksjob, ansættelse på (normalt) fagets mindsteløn, men uden optjening af dagpengeret, og på skånevilkår. En del af aktivlinjen. I lovændringens motiver angives kontanthjælp at skulle være det underste sikkerhedsnet. Hermed er 1933-reformens socialpolitiske netsystem genetableret (se kapitel 4): Ved indkomstbortfald er det høje sikkerhedsnet syge- og arbejdsløshedsdagpenge. Dets masker er grove ikke alle er forsikrede. De, der falder igennem reddes af det underste mere finmaskede net med de lavere ydelser. Slut er 1970 ernes mellemspil: Socialpolitik skal give tryghed i tilfælde af indkomstbortfald. 7. oktober 2002 har Folketingets partier (minus Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten) aftalt en ny arbejdsmarkedsreform til ikrafttræden i Et vigtigt element er nedsættelse af kontanthjælp til familier og forlængelse af ungdommen: regler om lavere ydelser for unge forsikrede og ikke forsikrede til 30-årsalderen. Formålet angives at være at motivere dem til ivrigere at søge arbejde eller uddannelse. Socialchefernes formand udtalte om aftalen, at hovedproblemet ikke er at motivere kontanthjælpsmodtagerne: De er stort set motiverede. Hovedproblemet er, at kontanthjælpsmodtagernes arbejdskraft ikke efterspørges uanset deres motivation På ældreforsørgelsesområdet ser vi i 1998 beslutning om nedsættelse af folkepensionsalderen til 65 år ikke for at mindske arbejdsudbuddet, men for at spare på efterløn og førtidspension. Samtidig aftales en forringelse af efterlønsordningen for årige samt en forbedring for dem, derr venter til 62-årsalderen med at gå på efterløn. Begrundelse: et ønske om at fastholde de ældre på arbejdsmarkedet. Et SV-forlig. Det er normalt de mest nedslidte, der vælger efterløn son 60 årige. Et særligt aspekt af dette forlig er, at en persons indbetalte bidrag til efterlønsordningen bliver øremær-10 ket som et individuelt tilgodehavende, der kan trækkes ud ved udmeldelse af ordningen. Derved tilnærmes ordningen til de individuelle forsikringsordninger. Førtidspensionsordningen revideres gennemgribende i 2001 (i kraft ). Tildeling skal kun ske efter en (endnu mere) omhyggelig vurdering af muligheder for at trække/skubbe den invaliderede i uddannelse og job, kaldet arbejdsevnemetoden. Største utryghedsfaktor i den nye førtidspensionslov kan blive forskriften om, at kommunen kan undersøge, om pensionisten fortsat er pensionsberettiget. Udmåling: Laveste og højeste satser afskaffes, der ydes en enhedssats lig med dagpengemaksimum for reelt enlige og på 85% af dagpengemaksimum for samboende. I reformen var begrundelsen for Højeste Invalide Pension, at yngre handicappede skulle have en levestandard på niveau med deres jævnaldrende. Nu skal de have èn på (85% af) dagpengeniveau. I forordet til håndbogsudgaven af "Socialreformen" 1933 skriver K.K. Steincke: Det liberale eller privatkapitalistiske Samfund kan ifølge sin Natur ikke indrømme Retten til Arbejde, og Retten til Eksistens indrømmer det nødig uden på ydmygende Betingelser. 1990'ernes ændringer bistandslov, dagpengelove og pensionslov modsiger ham ikke. Institutionsområdet Politikerne har svaret på befolkningens krav om udbygningen på børne-daginstitutions- og ældreområderne ved at udbygge plads-antal og personaletal. De har altså betragtet disse opgaver som et offentligt eller kollektivt anliggende. Se kap. 15 Ligesom i 1980'erne har udbygningen været fulgt af debat om effektivisering og besparelser. Økonomer har domineret debatten om styringsteknikker. "Decentralisering" eller "pose penge" princippet har været en væsentlig teknik til at forskyde problemhåndteringen nedad i de kommunale hierarkier, oftest suppleret med en brugerbestyrelse, som må påtage sig at fordele de knappe(re) ressourcer. Teknikken er mest udbredt i børne-daginstitutionsområdet, mindre på skoleområdet, og mindst på ældreområdet. Her har man til gengæld lagt det meste af arbejdsfordelingsopgaven ud til hjemmeplejen, som med uændret eller svagt stigende personaletal har måttet betjene stadig flere brugere. Derimod har slagordet privatisering haft meget lille gennemslagskraft. Enkelte forsøg med udlicitering af opgaver er iværksat, men stadig med offentlig finansiering og kontrol, og forsøg med ISS-drift af børnehaver er blevet opgivet af pågældende. Ansvars-debatten Udbygningen af den offentlige service er sket samtidig med, at ansvars-begrebet er blevet markedsført, især under Nyrup-Rasmussen regeringen fra Ansvars- eller ansvarligheds- slogan markedsføres i to former: Virksomhedernes sociale ansvar, og den enkeltes ansvar. Under overskriften virksomhedernes sociale ansvar har Socialministeriet i 1994 iværksat nogle projekter, som bl.a. handler om tidlig indgriben i forhold til sygemeldte ansatte, med henblik på at undgå social nedtur og evt. tab af arbejdsmarkedstilknytning. Det handler tillige om etablering af beskyttede jobs i private og offentlige virksomheder (hvilket også EU's Helios-program søger at fremme). I den danske kampagne er et gennemgående træk, at udgifter til sådanne beskyttede jobs afholdes af den kommunale sektor. Det må selvfølgelig ikke gå ud over virksomhedens konkurrenceevne. Kampagnen løber, samtidig med at statens "privatiserede" virksomheder fyrer mange folk, og den kommunale sektor afviser at oprette beskyttede stillinger, med henvisning til at så kan den ikke konkurrere!11 Den enkeltes sociale ansvar indgår på tre måder i 1990'ernes socialpolitik: 1) ansvar betyder, at den enkelte ikke længere får offentlig støtte til dækning af f.ex. visse udgifter betinget af barns handicap - kernefamilien må selv afholde udgiften (se f.ex. Socialchefforeningens beretning til årsmødet i 1996, og Socialministeriets høringsudkast til bistandslov, sept. 1996) 2) ansvar betyder, at den enkelte forpligtes (mere) til yde for at nyde - især inden for arbejdsløshedslovgivningens og aktiveringslovgivningens områder 3) ansvar betyder, at det offentlige understøtter personer, der påtager sig at pleje syge eller døende familiemedlemmer. Herom er flere lovændringer gennemført i 1990'erne. Men her altså stadig ud fra opfattelsen: den enkelte påtager sig en opgave, som egentlig er offentlig. Ansvarsmantraet er fælles for liberale, konservative og New Labour. Det forklares ofte som udsringende af en kristen pligtetik, fælles for de tre grupperinger. Denne pligtetik nedtoner til gengæld rettighedsaspektet, som ikke mindst i 1960 erne og 1970 ernes socialdemokratiske tankegang ansås som et egnet middel til at løfte samfundets svage til værdige borgere. De tre partier er enige om: 1) sammenkædning af (flere) pligter og (færre9 rettigheder, 2) lige muligheder i stedet for lighed, og 3) ansvar for eget liv. Med ansvarsmantraet er der socialpolitisk blevet meget lille forskel mellem Socialdemokratiet, De Konservative og Venstre. Det er særligt iøjnefaldende med 2002 aftalen om arbejdsmarkedsreform, herunder sænkelsen af kontanthjælpsniveauet og dagpengeniveauet for unge. Aktiveringslovene (udkommer årligt) Viggo Jonasen: Dansk socialpolitik , DSH-Århus 2003 (E-udgave 2008: Korpi, W: Velfærdsstat og socialt medborgerskab Århus 2002 Jørgen Elm Larsen & Iver Hornemann Møller (1998/2004): SOCIALPOLITIK hvori denne artikel er kap. 19. Kapitelhenvisninger er til denne bog Socialkommissionens publikationer. Socialkommissionen Vis mere
SØ SA Velfærdsstaten Af: AA, NN KK JJ Indholdsfortegnelse Kildeliste... 1 Indledning... 2 Problemformulering... 2 Hvorfor har vi valgt omfordeling?... 2 Hovedspørgsmål... 2 Partiernes prioriteter... 2 Læs mere Aftale om justering af fleksjobordningen
7. februar 2006 Aftale om justering af fleksjobordningen 1. Indledning Fleksjobordningen har været en succes. Den har skabt mere rummelighed på arbejdsmarkedet. Der er i dag omkring 38.000 mennesker ansat Læs mere Ledigheden falder, men fraværet fra arbejde stiger
19. oktober 2007 Ledigheden falder, men fraværet fra arbejde stiger Forebyggelsesfonden er en tiltrængt fornyelse i indsatsen for at undgå, at så mange forlader arbejdsmarkedet før pensionsalderen. Ledigheden Læs mere UDKAST 14/08-12. Forslag. til
UDKAST 14/08-12 Forslag til Lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. og lov om aktiv socialpolitik (Suspension af kommunernes 100 pct. finansiering af arbejdsløshedsdagpenge og manglende Læs mere 10 Beskæftigelsesindsats/Overførselsudgifter 4.177 Egentlige tillægsbevillinger 4.202 10.01 Berigtigelser af refusionsopgørelse for 2012-25
Budgetopfølgning pr. 30. juni 2013 Udvalg: Beskæftigelsesudvalget Generelt: Forbrugsprocenten er på 44,53 %, lidt mindre end forventet på 50 % pr. 30.06.13. Note Område Beløb i 1.000 kr. Beskæftigelsesudvalget Læs mere Reglerne på det sociale område
Reglerne på det sociale område Indhold Som arbejdsgiverrepræsentant i et koordinationsudvalg skal man ikke have kendskab til den sociale lovgivning i detaljer. Derimod kan det være en fordel at kende til Læs mere UDKAST. Skrivelse om reglerne for seniorførtidspension, jf. bekendtgørelse om seniorførtidspension
Til kommuner, mfl. UDKAST Departementet Holmens Kanal 22 1060 København K Tlf. 3392 9300 Fax. 3393 2518 E-mail sm@sm.dk www.sm.dk Skrivelse om reglerne for seniorførtidspension, jf. bekendtgørelse om seniorførtidspension Læs mere Fleksibelt arbejdsmarked 13
Fleksibelt arbejdsmarked Hvis danske virksomheder skal være konkurrencedygtige, skal de have adgang til kvalificeret arbejdskraft. Et fleksibelt dansk arbejdsmarked sikrer, at arbejdskraften let kan finde Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik (Midlertidig huslejehjælp)
Udkast Forslag Til Lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik (Midlertidig huslejehjælp) 1 I lov om aktiv socialpolitik, jf. lovbekendtgørelse nr. 190 af 24. februar 2012, som ændret senest ved 1 i lov Læs mere Den samlede udvikling dækker dog over store forskydninger mellem de forskellige målgrupper.
Vordingborg Vordingborg 30. april 2014 Resultatrevision 2013 for Jobcenter Vordingborg 1. Generelle betragtninger Jobcenter Vordingborg har i 2013 haft fokus på at stabilere indsatsen og fastholde resultaterne Læs mere Tale v. Tina Møller Kristensen 1. maj - FOA - Roskilde
Tale v. Tina Møller Kristensen 1. maj - FOA - Roskilde Fælles om fremtiden Jeg synes, det er en god og rammende overskrift, vi har givet denne 1. maj. Overskriften rammer, at den politiske dagsorden gælder Læs mere Notat. Aarhus Kommune. Pkt. 3 Betingelser for ret til kontanthjælp Beskæftigelsesudvalget Vibeke Jensen, Anna Marie Mikkelsen
Notat Pkt. 3 Emne Til Kopi til Betingelser for ret til kontanthjælp Beskæftigelsesudvalget Vibeke Jensen, Anna Marie Mikkelsen Den 9. marts 2012 Aarhus Kommune Betingelserne for at modtage kontanthjælp Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring m.v.
Lovforslag nr. L 222 Folketinget 2009-10 Fremsat den 27. maj 2010 af beskæftigelsesministeren (Inger Støjberg) Forslag til Lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. (Nedsættelse af dagpengeperioden) Læs mere To streger under facit Nyt kapitel
De beskæftigelsespolitiske udfordringer i Danmark AALBORG D. 19. januar 2012 Konference mellem de lokale beskæftigelsesråd, arbejdsmarkedsudvalg og det regionale beskæftigelsesråd Carsten Koch Beskæftigelsesrådet Læs mere Tale v. Tina Møller Kristensen ved 1. maj på Bornholm. Fælles om fremtiden Jeg synes det er en god og rammende overskrift vi har givet denne 1. maj.
Tale v. Tina Møller Kristensen ved 1. maj på Bornholm. Fælles om fremtiden Jeg synes det er en god og rammende overskrift vi har givet denne 1. maj. Overskriften rammer, at den politiske dagsorden gælder Læs mere Udkast. Forslag. Lov om ændring af lov om social pension
Udkast Forslag til Lov om ændring af lov om social pension (Forhøjelse af supplerende pensionsydelse og pensionstillæg til folkepensionister) 1 I lov om social pension, jf. lovbekendtgørelse nr. 1005 af Læs mere Kommunernes økonomiske rammer for 2016
Kommunernes økonomiske rammer for 2016 Nyt kapitel 3. juli 2015 Regeringen har i sit regeringsgrundlag tilkendegivet, at der skal indføres et omprioriteringsbidrag de næste fire år, så der kan frigøres Læs mere l. Hvad er problemstillingen (kort)
Det Politisk-Økonomiske Udvalg, Finansudvalget PØU alm. del - Bilag 54 Offentligt l. Hvad er problemstillingen (kort) I fremtidens samfund bliver der flere ældre. Fremtidens ældre vil desuden have en stigende Læs mere Aftale mellem regeringen og Enhedslisten om: Bedre vilkår for ledige (19. november 2011)
Aftale mellem regeringen og Enhedslisten om: Bedre vilkår for ledige (19. november 2011) 1 Rammerne for dagpenge og kontanthjælp skal være mere retfærdige. Det skal sikres, at færre falder ud af dagpengesystemet, Læs mere Skattebesparelse ved de Konservatives forslag, for forskellige parfamilier
i:\jan-feb-2001\skat-d-02-01.doc Af Martin Hornstrup 5. februar 2001 RESUMÈ DE KONSERVATIVES SKATTEOPLÆG De konservative ønsker at fjerne mellemskatten og reducere ejendomsværdiskatten. Finansieringen Læs mere Beskæftigelsesplan 2016 er godkendt af kommunalbestyrelsen den 8. december 2015
Beskæftigelsesplan 2016 Beskæftigelsesplan 2016 er godkendt af kommunalbestyrelsen den 8. december 2015 2 Indholdsfortegnelse Beskæftigelsesplan 2016... 4 Den aktuelle situation på arbejdsmarkedsområdet Læs mere Fleksibelt arbejdsmarked 15
Ledighed Et fleksibelt arbejdsmarked bidrager til, at arbejdskraften anvendes effektivt, og ledige hurtigt finder ny beskæftigelse. Hvis efterspørgslen falder i dele af økonomien, skal arbejdskraften kunne Læs mere JOBCENTER. Sygedagpenge. Førtidspension. Jobafklaringsforløb. Fleksjob eller. Ordinært arbejde. Ressourceforløb
JOBCENTER Ressourceforløb Førtidspension Fleksjob eller Sygedagpenge Jobafklaringsforløb Ordinært arbejde Privatpraktiserende socialrådgiver Susanne Koch Larsen Aktiviteter inden første opfølgning (inden Læs mere Beskæftigelsesudvalget
Beskæftigelsesudvalget Den samlede budgetramme 2013 for Beskæftigelsesindsatsen opgøres som følger: Hovedområde (1.000 kr.) Udgifter Indtægter Netto udgifter Beskæftigelsesindsats 496.191-172.911 323.280 Læs mere Orientering om ændringer i "Budget- og regnskabssystem for kommuner og amtskommuner."
Til samtlige kommuner og amtskommuner m.fl. Dato: 19. marts 1998 Kontor: 1. Økonomiske kontor J. nr.: 1997/1561-3 Sagsbeh.: mje Fil-navn: I: orientering marts 1998 Orientering om ændringer i "Budget- og Læs mere Nye regler for folkepensionister
Skattereformen i hovedpunkter. Konsekvenser, beregninger, social balance Indhold Danmark i arbejde... 2 Det socialdemokratiske:... 2 Hvorfor skattereform:... 2 Udfordringen:... 2 Arbejdskraft:... 2 Flere Læs mere LO-sekretær Ejner K. Holst 1. maj 2013, Vejle
LO-sekretær Ejner K. Holst 1. maj 2013, Vejle KLAUSULERET TIL 1. MAJ KL. 9.30 DET TALTE ORD GÆLDER Indledning: Jeg har en vigtig historie til jer i dag. En historie om arbejdsløshed. En af den slags, som Læs mere Social sikring side 1
Social sikring side 1 Indhold 0.11 Beboelse (boligplacering af flygtninge)... 2 5.68 Førtidspension med 50% kommunal medfinansiering... 3 5.69 Førtidspension med 65% kommunal medfinansiering... 4 5.70 Læs mere ORIENTERING OM ÆNDRINGER I BUDGET- OG REGNSKABSSYSTEM FOR KOMMUNER OG AMTSKOMMUNER
Til samtlige kommuner og amtskommuner m.fl. 1997 kontor I:\orienteringsbrev Dato: 16. December Kontor: 1. økonomiske J. nr.: 1997/1561-3 Sagsbeh.: mje Fil-navn: ORIENTERING OM ÆNDRINGER I BUDGET- OG REGNSKABSSYSTEM Læs mere Offentligt underskud de næste mange årtier
Organisation for erhvervslivet Maj 21 Offentligt underskud de næste mange årtier AF CHEFKONSULENT MORTEN GRANZAU NIELSEN, MOGR@DI.DK Dansk økonomi står netop nu over for store udfordringer med at komme Læs mere Statsminister Helle Thorning-Schmidts tale 1. maj 2015
Statsminister Helle Thorning-Schmidts tale 1. maj 2015 (Det talte ord gælder talen er klausuleret indtil den påbegyndes) Kære alle sammen. Danmark er et særligt land. Vi har hinandens ryg. Solidaritet Læs mere Bilag. Bilag 1: Skema over love. Lov 40 1967 Lov 220 1968 Lov 248 1968. Træder i kraft: Lauge Dahlgaard (arbejdsminister)
Bilag Bilag 1: Skema over love Træder i kraft: Lov 40 1967 Lov 220 1968 Lov 248 1968 Forslagsstiller (parti): Erling Dinesen (arbejdsminister) Lauge Dahlgaard (arbejdsminister) Lauge Dahlgaard (arbejdsminister) Læs mere Aftale om senere tilbagetrækning
11-0518 - liss, - 16.05.2011 Kontakt: Lisbeth Sølvhøj - liss@ftf.dk, - Tlf: 33 36 88 00 Aftale om senere tilbagetrækning Regeringen indgik fredag den 13. maj en efterlønsaftale med Dansk Folkeparti og Læs mere Varighedsbegrænsning på sygedagpenge
Varighedsbegrænsning på sygedagpenge I denne analyse undersøges de dynamiske effekter (adfærdsændringer) af den generelle varighedsbegrænsning på sygedagpenge. Formålet med analysen er at identificere Læs mere Bemærkninger til lovforslaget
Fremsat den xx. december 2015 af beskæftigelsesministeren (Jørn Neergaard Larsen) Forslag til Lov om ophævelse af lov om barselsudligning for selvstændigt erhvervsdrivende Lov nr. 596 af 12. juni 2013 Læs mere FOREDRAG 11.10.2012 I BEDRE PSYKIATRI OM SOCIALLOVGIVNING M.V. SPECIELT FOR PSYKISK SYGE
I Præsentation A Uddannelse B Beskæftigelse C Personlig Baggrund D Funktion i Bedre Psykiatri II Grundloven Den personlige frihed er ukrænkelig - 71, stk. 1, nr.2 A Frihedsberøvelse ved dom B Administrativ Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om sygedagpenge
Lovforslag nr. L 8 Folketinget 2010-11 Fremsat den 6. oktober 2010 af beskæftigelsesministeren (Inger Støjberg) Forslag til Lov om ændring af lov om sygedagpenge (Ændring af beskæftigelseskravet, afskaffelse Læs mere Med forslaget til Lov om ændring af lov om social service (Målretning af de forebyggende hjemmebesøg)
Med forslaget til Lov om ændring af lov om social service (Målretning af de forebyggende hjemmebesøg) I lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr. 150 af 16. februar 2015, som senest ændret ved lov Læs mere F O A F A G O G A R B E J D E. Flere hænder
F O A F A G O G A R B E J D E Flere hænder Indledning Da regeringen sidste år lovede skattelettelser, der mest kom de bedst lønnede til gavn, glemte den at fortælle, at der var en regning, der skulle Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik
2009/1 LSF 56 (Gældende) Udskriftsdato: 5. januar 2017 Ministerium: Beskæftigelsesministeriet Journalnummer: Beskæftigelsesmin., Arbejdsmarkedsstyrelsen, j.nr. 2009-0012398 Fremsat den 4. november 2009 Læs mere Socialpolitik. Redigeret af Jørgen Elm Larsen og Iver Hornemann Møller MUNKSGAARD
Socialpolitik Redigeret af Jørgen Elm Larsen og Iver Hornemann Møller MUNKSGAARD Indhold Forord 9 1. Det største socialpolitiske problem Stigende arbejdsmarkedsmarginalisering. Opgørelsesspørgsmål. Arbejdsmarkedsmarginalisering Læs mere Favrskov Kommune Budget 2016 Driftsforslag
Nr. R-501 X Generel driftsreduktion af Ungdommens Uddannelsesvejledning Politikområde 502 Arbejdsmarkedsindsats Tiltag (sæt ) Strukturændring Serviceændring Effektivisering Andet Ungdommens Uddannelsesvejledning Læs mere Vedlagt sendes besvarelse af spørgsmål nr. 40 af 15. november 2006 fra Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg. (Alm. del - bilag 50).
Arbejdsmarkedsudvalget AMU alm. del - Svar på Spørgsmål 40 Offentligt Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg Christiansborg 1240 København K Ved Stranden 8 1061 København K Tlf. 33 92 59 00 Fax 33 12 13 78 Læs mere Fremtidens velfærd kommer ikke af sig selv
Resumé af debatoplægget: Fremtidens velfærd kommer ikke af sig selv I Danmark er vi blandt de rigeste i verden. Og velfærdssamfundet er en tryg ramme om den enkeltes liv: Hospitalshjælp, børnepasning, Læs mere at Økonomiudvalget godkender, at der arbejdes videre med at integrere fleksjob som en del af kommunens personalepolitik indenfor godkendt normering.
Pkt.nr: 6 Kommunale fleksjob 201721 Indstilling: at Økonomiudvalget godkender, at der arbejdes videre med at integrere fleksjob som en del af kommunens personalepolitik indenfor godkendt normering. at Læs mere Efterregulering af bistandshjælp
Efterregulering af bistandshjælp En socialforvaltning fratrak ved udmålingen af bistandshjælp for en måned et stipendiebeløb. Forvaltningen var i tvivl om, hvorvidt beløbet skulle tilbagebetales til statens Læs mere Europaudvalget 2009 Rådsmøde 2978 - uddannelse m.v. Bilag 2 Offentligt
Europaudvalget 2009 Rådsmøde 2978 - uddannelse m.v. Bilag 2 Offentligt Indenrigs- og Socialministeriet International J.nr. 2009-5121 akj 28. oktober 2009 Samlenotat om EU-Komissionens forslag om et europæisk Læs mere Den offentlige sektors indretning af velfærdsydelser. Preben Etwil, Socialpolitisk Forening, LO-Skolen den 8. februar 2011
Den offentlige sektors indretning af velfærdsydelser Preben Etwil, Socialpolitisk Forening, LO-Skolen den 8. februar 2011 Det skæve Danmark Der er stadig stor forskel på rig og på fattig på by og på land Læs mere Beskæftigelsesudvalget, Skatteudvalget, Socialudvalget BEU alm. del Bilag 291, SAU alm. del Bilag 331, L 200 Bilag 1 Offentligt
Beskæftigelsesudvalget, Skatteudvalget, Socialudvalget 2011-12 BEU alm. del Bilag 291, SAU alm. del Bilag 331, L 200 Bilag 1 Offentligt Social- og Integrationsministeriet J.nr. 2012-4644 8. august 2012 Læs mere Forslag. Lov om ændring af integrationsloven og forskellige andre love
Til lovforslag nr. L 189 Folketinget 2009-10 Efter afstemningen i Folketinget ved 2. behandling den 20. maj 2010 Forslag til Lov om ændring af integrationsloven og forskellige andre love (Forenkling af Læs mere Inklusion på arbejdsmarkedet
Inklusion på arbejdsmarkedet Beskæftigelsen blandt mennesker med handicap i Danmark halter langt efter den almindelige beskæftigelsesprocent. I Danmark er beskæftigelsesprocenten på omkring 44 % blandt Læs mere Loven medfører kommunale merudgifter til administration i forbindelse med behandling af ansøgninger om førtidspension.
for Ruderdal Kommune af lov- og cirkulæreprogrammet på Erhvervsog Beskæftigelsesudvalgets område. Beskæftigelse har i samarbejde med Økonomi vurderet det lov- og cirkulæreprogram, der indgår i aftalen Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats
Lovforslag nr. L 92 Folketinget 2011-12 Fremsat den 22. februar 2012 af beskæftigelsesministeren (Mette Frederiksen) Forslag til Lov om ændring af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats (Ændring af prisloftet Læs mere Regionale Medlemsmøder forår 2013
Regionale Medlemsmøder forår 2013 Introduktion til reformen Susanne Wiederquist Baggrund! Førtidspension og fleksjob er centrale dele af det sociale sikkerhedsnet i Danmark. Aftalepartierne ønsker derfor Læs mere Sagsbehandlingsfrister på det sociale område
Sagsbehandlingsfrister på det sociale område Godkendt af Ringsted Byråd den XX 2011: Ansøgning om: Lov om social pension Folkepension 13 4 uger Borgerservice Personligt tillæg og 14-14 c 4 uger Borgerservice Læs mere Folketingets ombudsmand
Folketingets ombudsmand Det kan man klage over Det kan man ikke klage over Klageprocedure Klageafgørelse Folketingets Ombudsmand er en uvildig (uafhængig) instans, og ombudsmanden vælges af Folketinget Læs mere Reformen af sygedagpengesystemet Økonomisk sikkerhed for sygemeldte samt en tidligere og bedre indsats
Reformen af sygedagpengesystemet Økonomisk sikkerhed for sygemeldte samt en tidligere og bedre indsats Regeringsgrundlaget Regeringen vil føre en aktiv indsats for at nedbringe det langvarige sygefravær. Læs mere Forord. Jørgen Vorsholt Formand Dansk Arbejdsgiverforening Maj Color profile: Disabled Composite Default screen
Forord I 2002 tog regeringen sammen med arbejdsmarkedets parter en række initiativer, der skal styrke integrationen af flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet. 4-partsaftalen om en bedre integration Læs mere Med forslaget til Lov om ændring af lov om social service (Målretning af de forebyggende hjemmebesøg)
Sundheds- og Ældreudvalget 2014-15 (2. samling) SUU Alm.del Bilag 47 Offentligt Med forslaget til Lov om ændring af lov om social service (Målretning af de forebyggende hjemmebesøg) I lov om social service, Læs mere En anstændig hjemmepleje
Enhedslistens folketingsgruppe Tel. +45 33 37 50 50 Pressetjeneste: +45 33 37 50 80 En anstændig hjemmepleje Enhedslistens forslag om hjemmehjælp til Finansloven for 2015 På trods af at kommunerne i finansloven Læs mere Debatoplæg om det rummelige arbejdsmarked
Debatoplæg om det rummelige arbejdsmarked Regeringen, maj 2 Debatoplæg om det rummelige arbejdsmarked Regeringen, maj 2 Regeringen, maj 2 Et debatoplæg om det rummelige arbejdsmarked Publikationen kan Læs mere Oversigt over faktaark
Oversigt over faktaark Hovedlinjerne i Aftale om senere tilbagetrækning De tre hovedelementer i aftalen om tilbagetrækning Reformens virkninger på beskæftigelse, offentlige finanser og vækst Forbedring Læs mere Nye regler på det sociale område
Nye regler på det sociale område Asperger Konference 29. september 2012 Landsforeningen Autisme Socialrådgiver Ulla Kjer Saturday, 29 September 2012 1 LAB 78 - fleksjob - nuværende Under folkepensionsalderen Læs mere Beskæftigelsesudvalget: Beskæftigelsesindsats
DRIFTSBEVILLING Beskæftigelsesudvalget er tildelt en række nettorammer på funktion 3. niveau. Den samlede budgetramme for 2011 kan opgøres som følger: Hovedområde (1.000 kr.) Udgifter Indtægter Netto udgifter Læs mere Godt nytår alle sammen. Og velkommen til Kommunaløkonomisk Forum (KØF).
1. Velkommen til KØF 2012 Godt nytår alle sammen. Og velkommen til Kommunaløkonomisk Forum (KØF). Dejligt at vi kan samle så mange til debat om kommunernes økonomiske udfordringer. Det er en god tradition. Læs mere ARBEJDSMARKEDSPOLITIK 2011-2015. for alle
for alle Udfordringen - Udviklingen har ikke været gunstig. Juli 2011 er der 2.000 flere borgere i Vejle på overførselsindkomst end i 2007. Årsagen er dels, flere ledige, primært dagpengemodtagere, og Læs mere Budgetopfølgning pr. 30.4.2014 for Udvalget for Arbejdsmarked og Integration. Forbrug 30.4.2014
Økonomisk styring Budgetopfølgning pr. 30.4.2014 for Udvalget for Arbejdsmarked og Integration. Udenfor rammen mio. kr. Navn Budget Forbrug 30.4.2014 %-forbrug Udvalget for Arbejdsmarked og 624,038 207,238 Læs mere Sagsbehandlingstider: Beskæftigelsesområdet
Sagsbehandlingstider: Beskæftigelsesområdet Når din sag skal afgøres, skal den være afgjort inden for en bestemt tid. Du kan se, hvor længe du skal vente på en afgørelse i din sag, i denne oversigt. Du Læs mere Livslang uddannelse og opkvalificering af alle på arbejdsmarkedet
Regeringen 20. marts 2006 Landsorganisationen i Danmark Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd Akademikernes Centralorganisation Ledernes Hovedorganisation Dansk Arbejdsgiverforening Sammenslutning Læs mere Budget 2013 Udvalget for Job & Arbejdsmarked
Udvalget for Job & Arbejdsmarked U d v a l g e t f o r J o b & A r b e j d s m a r k e d Side 261 Bevillingsoversigt ( -priser) overslag overslag overslag 5 UDVALGET FOR 159.275 157.855 158.067 157.362 Læs mere Et trygt og solidarisk dagpengesystem
Et trygt og solidarisk dagpengesystem Over 50.000 mennesker har allerede mistet deres dagpenge som følge af den katastrofale dagpengereform. Og tallet stiger måned for måned. Det skaber utryghed hos alle Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. og lov om aktiv socialpolitik
2012/1 LSF 44 (Gældende) Udskriftsdato: 18. januar 2017 Ministerium: Beskæftigelsesministeriet Journalnummer: Beskæftigelsesmin., Arbejdsmarkedsstyrelsen, j.nr. 2012-0007801 Fremsat den 26. oktober af Læs mere De rigeste har sikret at landet er verdens 3. Mest ulige land kun overgået af Angola og Haiti
1 Cristian Juhl, Enhedslisten 1. maj 2012 Første maj er arbejdernes INTERNATIONALE dag Den nyliberale bølge, der hærger verden, betyder: At færre står i fagforening At der bliver større forskel på rig Læs mere Orientering om at lovforslag om ændring af lov om aktiv socialpolitik og
Til kommuner, jobcentre m.fl. Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering Njalsgade 72A 2300 København S Postadresse: Postboks 90, 2770 Kastrup Orientering om at lovforslag om ændring af lov om aktiv socialpolitik Læs mere Notat. Modtager(e): BEU cc: [Navn(e)]
Notat Modtager(e): BEU cc: [Navn(e)] 225-timers regel Forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik og lov om individuel boligstøtte (Indførelse af et nyt kontanthjælpsloft, en 225 timers regel, Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om sygedagpenge
Lovforslag nr. L 68 Folketinget 2010-11 Fremsat den 17. november 2010 af beskæftigelsesministeren (Inger Støjberg) Forslag til Lov om ændring af lov om sygedagpenge (Udvidelse af arbejdsgiverperioden) Læs mere Aftale om Finanslov 2013 på beskæftigelsesområdet
5. december 2012 Aftale om Finanslov 2013 på beskæftigelsesområdet Notatet præsenterer de centrale initiativer på beskæftigelsesområdet i Regeringens og Enhedslistens aftale om Finanslov for 2013. De foreløbigt Læs mere Udenlandsk arbejdskraft gavner Danmark - også i krisetider
Organisation for erhvervslivet 27. april 29 Udenlandsk arbejdskraft gavner Danmark - også i krisetider AF ØKONOMISK KONSULENT JENS ERIK ZEBIS, JEZS@DI.DK Lempelige regler for tilgangen af udenlandsk arbejdskraft Læs mere De økonomiske konsekvenser af højt uddannet merindvandring til den offentlige sektor 1.
De økonomiske konsekvenser af højt uddannet merindvandring til den offentlige sektor 1. November 4, 2015 Indledning. Notatet opsummerer resultaterne af et marginaleksperiment udført til DREAM modellen. Læs mere HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 15. april 2013
HØJESTERETS DOM afsagt mandag den 15. april 2013 Sag 237/2011 (2. afdeling) A (advokat Søren Kjær Jensen, beskikket) mod Ankestyrelsen (kammeradvokaten ved advokat Benedicte Galbo) I tidligere instans Læs mere Finn Sørensen, Enhedslisten Styrk venstrefløjen og fagbevægelsen 1 maj 2015 Her er min 1. maj tale. Den blev holdt i nogenlunde enslydende versioner
Finn Sørensen, Enhedslisten Styrk venstrefløjen og fagbevægelsen 1 maj 2015 Her er min 1. maj tale. Den blev holdt i nogenlunde enslydende versioner hos Ejendomsfunktionærerne, 3F Storkøbenhavn, Dansk Læs mere Arbejdsredskaber mv. for personer ansat i fleksjob, skånejob og handicappede personer registreres på funktion 5.41 gruppering 12.
Budget- og regnskabssystem 4.5.1 - side 1 Dato: 29. maj 2006 Ikrafttrædelsesår: Regnskab 2006 KONTANTHJÆLP OG AKTIVERING MV. Denne hovedfunktion omfatter udgifter og indtægter vedrørende kontanthjælp efter Læs mere Betydningen af kontanthjælp som ung Nyt kapitel
Betydningen af kontanthjælp som ung Nyt kapitel De fleste mellem 18 og 29 år er enten under uddannelse eller i arbejde, men 14 pct. er offentligt forsørgede. Der er særlige udfordringer knyttet til det Læs mere KL s ni punkter om ungdomsarbejdsløshed
KL s ni punkter om ungdomsarbejdsløshed Arbejdsløsheden blandt de unge står højt på den politiske dagsorden. Ungdomsarbejdsløsheden ligger nu på det højeste niveau siden midten af 90 erne. Aktuelt var Læs mere En sammenhængende indsats for. langvarige modtagere af offentlig forsørgelse 2015-2016
En sammenhængende indsats for langvarige modtagere af offentlig forsørgelse 2015-2016 1 Strategi i forhold til at langvarige modtagere af offentlig forsørgelse skal have en tværfaglig og sammenhængende Læs mere Voksenuddannede på KVU- og MVU-områderne
08-1230 - 23.2.2009 Voksenuddannede på KVU- og MVU-områderne Danmark står over for en periode med stigende ledighed. Der vil imidlertid fortsat være mangel på arbejdskraft i nogle sektorer. Der er dokumentation Læs mere Beskæftigelsesudvalget
1 i hele 1.000 kr. Borgerservice BF 2014 B0 2015 B0 2016 B0 2017 05.46 Tilbud til udlændinge 4.077 4.077 4.077 4.077 61 Kontanthjælp til udlændinge 4.077 4.077 4.077 4.077 65 Repatriering 0 0 0 0 05.57 Læs mere Sygedagpenge, revalidering og varig nedsat arbejdsevne
Sygedagpenge, revalidering og varig nedsat arbejdsevne Sygedagpengelovgivningen, Lov om Aktiv Beskæftigelsesindsats og Lov om Aktiv Socialpolitik er komplekse love, som indeholder forskellige tiltag og Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om social pension
Socialudvalget 2014-15 L 79 Bilag 1 Offentligt Lovforslag nr. L 79 Folketinget 2014-15 Fremsat den 19. november 2014 af ministeren for børn, ligestilling, integration og sociale forhold (Manu Sareen) Forslag Læs mere FTF forslag til justeringer i førtidspensionssystemet
07-0343 17.10.2008 Kontakt: Jette Høy - jeho@ftf.dk - Tlf: 33 36 88 00 FTF forslag til justeringer i førtidspensionssystemet Forligspartierne bag førtidspensionsreformen af 2003 drøfter i dette efterår Læs mere UDKAST til. I lov nr. 87 af 30. januar 2007 om Forebyggelsesfonden foretages følgende ændring:
Arbejdstilsynet UDKAST til Forslag til Lov om ændring af lov om Forebyggelsesfonden (Tilskud til mindre, private virksomheders udarbejdelse af ansøgning m.v. om støtte) I lov nr. 87 af 30. januar 2007 Læs mere DEN DANSKE VELFÆRDSMODEL 1891-2011
LOV nr. 239 af 27/03/2006 (Gældende) Lov om ændring af lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og lov om aktiv socialpolitik (Pligt for unge under 25 år til at tage en uddannelse, supplering af udlændinges Læs mere Gå-hjem-møde om Fleksjob- og førtidspensionsreform pr. 1. januar 2013
Gå-hjem-møde om Fleksjob- og førtidspensionsreform pr. 1. januar 2013 Onsdag, den 6. februar 2013 kl. 9-11 & kl. 16-18. v/advokat Karsten Høj og advokatfuldmægtig Nikolaj Nielsen Fleksjob- og førtidspensionsreform Læs mere Bemærkninger til lovforslaget
Lovforslag nr. L 116 Folketinget 2010-11 Fremsat den 26. januar 2011 af beskæftigelsesministeren (Inger Støjberg) Forslag til Lov om ændring af lov om sygedagpenge (Større fleksibilitet i opfølgning og Læs mere Beskæftigelsesudvalget 2012-13 L 53, endeligt svar på spørgsmål 133 Offentligt
Beskæftigelsesudvalget 2012-13 L 53, endeligt svar på spørgsmål 133 Offentligt Folketingets Beskæftigelsesudvalg Christiansborg 1240 København K Beskæftigelsesministeriet Ved Stranden 8 1061 København Læs mere Offentlige støttemuligheder for voksne med immundefekt
for voksne med immundefekt Quality Hotel, Tåstrup d.27.august 2011 Inge Louv Socialrådgiver - handicapkonsulent www.ingelouv.dk En sags gang gennem systemet Kommunen yder råd og vejledning Borgeren ansøger Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback