Jesper Gormsen - Dansen om sparegrisen
Dansen om sparegrisen
Slagte eller slagte ikke. Russiske økonomer strides om den såkaldte Reservefond.
Den russiske regering stopper hullet i budgettet med midler fra oliefonden. Bekymrende mener nogle, kun fornuftigt mener andre.
22.08.13 Den russiske økonomi har tabt pusten. I 2012 faldt væksten fra 4,7% i første kvartal til 2,2 % i fjerde og i 2013 er væksten til trods for høje oliepriser gået helt i stå og arbejdsløsheden begyndt at stige.
De russiske statsfinanser ser stadig sunde ud, men renser man de økonomiske nøgletal for olie- og gasindtægter kører Rusland med et underskud på finansloven svarende til 11 procent af BNP. Det bekymrer den russiske regering. Olieprisen ligger i dag på over 100 dollars per tønde — lysår fra de 13 dollars prisen lå på i 1998. Af samme årsag har man vedtaget den såkaldte budgetregel, som trådte i kraft 1. januar i år. Hvis olieprisen overstiger gennemsnittet for de sidste fem år, skal eksportindtægterne tilgå den russiske pendent til den norske oliefond Reservefonden, indtil den udgør 7 % af BNP. Tilsvarende skal Rusland kunne tære på Reservefonden, hvis olieprisen ligger under gennemsnittet for de sidste fem år.
Kritikere af loven mener, at budgetreglen bremser den økonomiske udvikling. Økonomen Aleksandr Ajvazov mener, at situationen er grotesk: i stedet for at investere i sundhed og uddannelse pumper man Ruslands oliemilliarder i Reservefonden, hvor de blandt andet bruges til at opkøbe statsobligationer, som USA og en række europæiske lande har udstedt for at dække deres underskud på statsfinanserne. Samtidigt må russiske statsbanker optage lån i Vesten.
i praksis har regeringen valgt at fortolke budgetreglen på en måde, der hverken stiller tilhængere eller modstandere tilfredse: den overholdes, men kun delvistSkulle det komme til endnu en global krise frygter Ajvazov, at USA og EU vil tvinge russiske banker til at tilbagebetale deres gæld før tid, ligesom det skete i 2008. Og Rusland vil næppe få lov til at sælge ud af europæiske og amerikanske statsobligationer, mener Ajvazov og erindrer om finansminister Gaithners besøg i Tokyo efter tsunamien i 2011, hvor den japanske regering formentligt blev advaret kraftigt om at sælge ud af de amerikanske gældspapirer.
Liberale økonomer som tidligere finansminister Aleksej Kudrin, mener derimod ikke, at der er nogen vej uden om. Budgetreglen ikke bare sikrer statsbudgettet mod udsving i olieprisen, den beskytter også mod en styrkelse af rublen i perioder med høje lave oliepriser og en svækkelse af rublen i perioder med lave oliepriser — en mekanisme Rusland godt kunne have brugt fra 2000 til 2012, da Rusland tjente to trillioner dollars på salg af gas, olie og olieprodukter. I samme tidsrum steg rubelkursen 140% overfor dollaren og vareimporten sneg sig fra $60 mia dollars op til 440 mia i 2012 til stor skade for russiske producenter.
Meningerne om budgetreglen er således delte. Og i praksis har regeringen valgt at fortolke budgetreglen på en måde, der hverken stiller tilhængere eller modstandere tilfredse: loven om Reservefonden tillader nemlig et eventuelt eksportoverskud at blive brugt på et eventuelt underskud på finansloven. Og det er præcist, hvad der er sket i år. Af de 855,7 mia rubler, der burde have fundet vej til Reservefonden, er 142 mia blevet brugt til at lukke hullet i finansloven, og regeringen forbeholder sig ret til at tage endnu 300 mia fra fonden i indeværende år.
Ненефтегазовый дефицит угрожает всей экономике
Бюджетное правило - ручной тормоз для экономики России