Flertal i Det Etiske Råd står fast på at afvise aktiv dødshjælp - Etik.dk
Det Etiske Råd kommer i dag med en fælles udtalelse om aktiv dødshjælp. Foto: Jean Francois FREY/PHOTOPQR/L&#039;ALSACE
Det er yderst sjældent, at døende patienter ønsker at få hjælp til at afslutte livet. Disse ganske få enkeltsager berettiger ikke til en ændring af loven, så det gøres legalt at yde aktiv dødshjælp. I stedet bør Danmark opruste indsatsen for at lindre psykiske og fysiske smerter i den sidste tid.
Det mener et flertal af Det Etiske Råd, der i dag kommer med en udtalelse om aktiv dødshjælp.
LÆS OGSÅ: Støtten til aktiv dødshjælp bunder i uvidenhed
I modsætning til rådets seneste samlede udtalelse om aktiv dødshjælp fra 2003 er medlemmerne denne gang ikke enige. Et mindretal på to af 17 medlemmer mener nemlig, at det i sjældne tilfælde kan accepteres at hjælpe håbløst syge mennesker med at afslutte livet, og at der derfor bør iværksættes en gennemgribende udredning, som skal undersøge erfaringer fra udlandet og opstille modeller for en lovændring. Derudover mener fem medlemmer, at det under helt særlige omstændigheder kan være menneskeligt påkrævet at yde aktiv dødshjælp. Men de afviser til gengæld, at disse sjældne tilfælde retfærdiggør en ændring af loven.
LÆS OGSÅ: Et umenneskeligt valg
Det er sundhedsminister Astrid Krag (SF), der har bedt om udtalelsen, fordi meningsmålinger har vist, at op mod 70 procent af danskerne støtter muligheden for aktiv dødshjælp.
Et flertal i rådet er imod at ændre loven, men mener, at hjælpen til den døende skal styrkes, så denne gruppe i endnu højere grad end i dag får hjælp i den sidste tid. Vi ved, at det er yderst sjældent, at en person ytrer ønske om aktiv dødshjælp. Ofte er det sådan, at jo tættere en person kommer på døden, jo mere kæmper de for livet. Og når det gælder fysiske smerter, kan de i dag reduceres til et tåleligt niveau, siger formanden for Det Etiske Råd, Jacob Birkler.
Medlem af Det Etiske Råd, højskoleforstander Jørgen Carlsen, mener til gengæld ligesom et andet medlem af rådet, cand.scient. Rikke Bagger Jørgensen, at det er på tide at undersøge muligheden for en lovændring.
I visse tilfælde og absolut undtagelsesvis kan det være etisk forsvarligt at afbryde et menneskes livsbane. Hvorfor skal man så helt mekanisk forbyde det. Det hjælper ikke hele tiden at gå rundt om den varme grød og sige, at aktiv dødshjælp er et komplekst spørgsmål. Når det i visse situationer vil være det etisk korrekte med aktiv dødshjælp, bør det reflekteres i loven, siger Jørgen Carlsen, som mener, at det moderne samfund har en tendens til at betragte døden som en skandale, der for enhver pris skal undgås.
Indimellem kan døden være en udfrielse af en meget vanskelig situation. Vi går til alle mulige tjek hos lægen, så hvad er der forkert i, at et menneske i ganske særlige tilfælde får indflydelse på sin egen dødsproces, siger Jørgen Carlsen.
Venstres sundhedspolitiske ordfører, Sophie Løhde, mener også, at en debat om emnet er tiltrængt.
Det er et område, hvor både Det Etiske Råd og politikerne ikke nødvendigvis er på bølgelængde med befolkningen. Jeg er åben for, at man ser nærmere på de udenlandske erfaringer og derefter tager en debat på et oplyst grundlag, så diskussionen ikke i så høj grad baserer sig på følelser, men på konkrete erfaringer, siger Sophie Løhde, der understreger, at hun personligt ikke har nogen afklaret holdning til emnet.
Sundhedsminister Astrid Krag (SF) har endnu ikke læst rapporten, men ministeren oplyser i en mail til Kristeligt Dagblad, at udtalelsen vil indgå i den drøftelse af aktiv dødshjælp, som Folketingets sundhedsudvalg skal have inden længe.
"Et flertal i rådet er imod at ændre loven, men mener, at hjælpen til den døende skal styrkes, så denne gruppe i endnu højere grad end i dag får hjælp i den sidste tid," siger formanden for Det Etiske Råd, Jacob Birkler. Foto: Jesper Kristensen Denmark