Videregående voksenuddannelse (VVU) - PDF
Download "Videregående voksenuddannelse (VVU)"
1 Videregående voksenuddannelse (VVU) Brug af VVU i forhold til job og videreuddannelse 2009 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT2 Videregående voksenuddannelse (VVU) 2009 Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk med kildeangivelse er tilladt Bemærk: Danmarks Evalueringsinstitut sætter komma efter Dansk Sprognævns anbefalinger Bestilles hos: Alle boghandlere 40,- kr. inkl. moms ISBN3 Indhold Forord 7 1 Resume 9 2 Indledning Baggrund Formål og undersøgelsesspørgsmål Undersøgelsens design og metoder Høring Organisering og bemanding Rapportens opbygning 16 3 VVU en del af VEU-systemet VVU som en del af VEU-systemet Aktiviteten på profilforløbene Årsager til branchemæssige forskelle Terminologiske problemer 24 4 Deltagerne på VVU Målgruppen for VVU Køn, alder og arbejdsmarkedsstatus Deltagernes adgangsgivende uddannelse Meritgivning og realkompetence 31 5 Kendskab, motiver og barrierer Kendskabet til VVU 334 5.2 Information og vejledning om VVU Motiver for at vælge VVU Frafald 38 6 Undervisningen på VVU Gennemgående tilfredshed med undervisningen Inddragelse af erhvervserfaring i undervisningen 45 7 VVU og andre uddannelsestilbud Alternativer til VVU Diplom- og masteruddannelser KVU Kompetenceudvikling i virksomhederne AMU Andre alternativer 54 8 Måder at bruge VVU på En hel uddannelse eller enkeltmoduler Finansiering af VVU Fleksibilitet, valgfrihed og sammenhæng Uddannelse, arbejde og familie 62 9 Brug af VVU på jobbet og arbejdsmarkedet Brug af VVU på jobbet Virksomhedernes brug af VVU Effekter af VVU i forhold til den enkeltes karriere Udbytte og relevans på arbejdsmarkedet VVU s relevans set i faglige organisationers optik VVU som grundlag for anden VEU VVU som grundlag for livslang læring VVU som springbræt til anden VEU Konklusion: VVU samlet set VVU lever op til væsentlige forventninger Deltagerne kan bruge det de lærer, i deres job VVU har positiv effekt på job og karriere 825 11.4 VVU bruges fleksibelt VVU motiverer til livslang læring Begrænset søgning og udbud af profilforløb uden for det merkantile område VVU har et svagt brand Lave overgangsfrekvenser mellem niveauerne i VEU-systemet VVU s profil i forhold til uddannelsesalternativer er måske for uskarp Merit bruges i mindre grad på VVU Hver femte deltager har prøvet frafald på VVU 87 Appendiks Appendiks A: Projektbeskrivelse 89 Appendiks B: Dokumentation og metode 93 Appendiks C: Profilforløb (uddannelser) inden for VVU 103 Appendiks D: Bemærkninger til lovforslag 105 Appendiks E: Uddrag af bekendtgørelse af lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne med særligt henblik på VVU 109 Appendiks F: Tabeloversigt 111 Appendiks G: Litteraturliste 1136 7 Forord I forbindelse med Danmarks Evalueringsinstituts (EVA s) handlingsplan for 2008 blev det besluttet at gennemføre en evaluering af videregående voksenuddannelse (VVU). Da vi imidlertid kunne konstatere at der kun var skrevet relativt lidt om VVU, og at det institutionelle landskab hvor VVU var forankret, var midt i en omfattende forandringsproces, besluttede vi at nytænke projektet: I stedet for at gennemføre en for EVA klassisk evaluering med selvevalueringer, skolebesøg m.m. skulle projektet i stedet undersøge brugen af VVU især i jobsammenhæng og i forhold til videreuddannelse. Det oprindelige fokus på VVU s rolle i voksen- og efteruddannelsessystemet (VEUsystemet) skulle dog fortsat være et centralt pejlemærke. Projektet skulle bidrage med mere grundlæggende viden om brugen af VVU, som der hidtil kun har været meget lidt publiceret materiale om, og hæve sig over det institutionsnære ikke mindst i lyset af den omfattende forandringsproces der for tiden finder sted, med etablering af erhvervsakademier der er i færd med at skabe en ny identitet i forhold til på den ene side erhvervsskolerne og på den anden side professionshøjskolerne. VVU omfatter p.t. 16 akademiuddannelser eller profilforløb som de også kaldes. Selvom disse uddannelser på mange måder er meget forskellige, er flere af dem imidlertid så små at EVA har besluttet ikke at sammenligne eller beskrive de enkelte profilforløb ud fra spørgeskemaundersøgelsesdata på grund af for stor usikkerhed. Rapporten handler om VVU som helhed med de begrænsninger dette giver i forhold til forskellene profilforløbene imellem. Det er vores håb at rapporten vil kunne inspirere dem der arbejder med og er optaget af VVU såvel uddannelsespolitisk som på et institutionelt plan. Rapporten bidrager sammen med tidligere rapporter om grunduddannelse for voksne (GVU) og om diplom- og masteruddannelser til at kaste lys over det samlede VEU-system og herunder ikke mindst udmøntningen af lovgivningen om videreuddannelsessystemet for voksne fra årtusindeskiftet. Agi Csonka Direktør for EVA Videregående voksenuddannelse (VVU) 78 9 1 Resume Videregående voksenuddannelse (VVU) er som en del af VEU-systemet et uddannelsestilbud på kort videregående niveau for voksne på arbejdsmarkedet der har en erhvervsuddannelse (EUD), en anden ungdomsuddannelse (stx, hhx, htx, hf) eller en grunduddannelse for voksne (GVU). Denne rapport præsenterer EVA s undersøgelse af hvordan VVU bruges i jobsammenhæng og i forhold til videre uddannelse set i lyset af de forventninger til VVU som lovgiverne gav udtryk for i forbindelse med vedtagelsen af loven om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse for voksne fra 2000 (VFV-loven). I undersøgelsen drages der løbende sammenligninger mellem VVU og diplomuddannelserne. Det skyldes dels at uddannelserne som dele af det samme videregående VEU-system skal opfylde efter- og videreuddannelsesbehov på vilkår der har mange fælles træk, dels at EVA tidligere har undersøgt diplomuddannelserne der muliggør meningsfulde sammenligninger (se EVA 2006). Kønssammensætningen blandt deltagerne på VVU er mere ligelig end på diplomuddannelserne, og deltagerne er noget yngre. Halvdelen af de studerende på VVU er lønmodtagere i job på grundniveau, fx personer der udfører almindeligt kontorarbejde. Dette er en markant forskel i forhold til diplomuddannelserne, hvor 92 % af de studerende er lønmodtagere på mellemste eller højeste niveau, herunder fx lærere, sygeplejersker eller pædagoger. Der er således en tydelig sammenhæng mellem VVU- og diplomniveauerne på den ene side og deltagernes status på arbejdsmarkedet på den anden side. Relativt mange deltagere på VVU har dog en videregående uddannelse inden de begynder på VVU. Nedenfor sammenfattes undersøgelsens resultater i en række temaer der stammer fra rapportens konklusion i kapitel 11. VVU lever op til væsentlige forventninger Samlet set lever VVU på en række centrale punkter op til de politiske forventninger som blev formuleret i bemærkningerne til lovgrundlaget for VVU. Det gælder fx det helt overordnede formål om at VVU ligesom resten af videreuddannelsessystemet for voksne skal give voksne mu- Videregående voksenuddannelse (VVU) 910 lighed for fortsat at lære og for at udvikle deres kompetencer med udgangspunkt i deres erhvervs- og livserfaringer igennem hele livet. Og deltagerne på VVU er samlet set meget tilfredse med de uddannelsesforløb de har været igennem et tilfredshedsniveau der ligger meget tæt op ad det der har kunnet konstateres for diplomuddannelserne. Det harmonerer dog ikke med intentionerne i lovgivningen at flertallet af de studerende vurderer at uddannelsesinstitutionen slet ikke eller kun i mindre grad har taget højde for deres familiemæssige eller jobmæssige situation i tilrettelæggelsen af deres uddannelsesforløb. Deltagerne kan bruge det de lærer, i deres job Samlet set vurderer respondenterne det mere fagligt orienterede udbytte af VVU meget positivt, mens udbyttet i forhold til udviklingen af deres sociale og personlige kompetencer vurderes lidt mindre positivt. Alt i alt er der en stærk sammenhæng mellem uddannelse og job på VVU lige så stærk som på diplomuddannelserne. De studerende vurderer at deres erhvervserfaringer i høj grad inddrages i undervisningen, og at der er en god sammenhæng mellem undervisningen på den ene side og deres erhvervserfaringer og daglige praksis på den anden side. Det viser at VVU samlet set i høj grad indfrir forventningen der generelt set er central for de erhvervsrettede uddannelser i VEU-systemet om at man kan bruge det man lærer, i jobsammenhæng. VVU har positiv effekt på job og karriere En relativt stor andel af deltagerne på VVU vurderer at deres forløb på VVU har betydet at de har fået nyt job, er avanceret, har fået nye ansvarsområder osv. Dette indikerer at VVU har en positiv effekt på job og karriere. Disse kvantitative resultater understøttes til en vis grad af interviewundersøgelsen, der indeholder en række eksempler på hvad den enkelte har kunnet bruge VVU til på jobbet og på arbejdsmarkedet. VVU bruges fleksibelt Deltagerne bruger VVU fleksibelt, og uddannelsen opfylder forskellige typer uddannelsesbehov. Groft sagt kan deltagerne deles op i tre grupper efter deres måder at bruge VVU på: Lidt over en tredjedel af deltagerne har gennemført eller har planer om at gennemføre en hel VVU. Denne gruppe bruger VVU som videreuddannelse der giver adgang til fx at fortsætte i VEU-systemet med en diplomuddannelse. Knap en tredjedel af deltagerne benytter sig af eller har planer om at benytte afstigningsmuligheden hvor man efter at have gennemført fire fagmoduler kan kalde sig merkonom, teknonom eller humanom. Der er her tale om en form for videreuddannelse der kan bruges på arbejdsmarkedet, men som ikke umiddelbart giver adgang til at påbegynde en diplomuddannelse. Omkring en tredjedel af deltagerne søger enkeltfag og moduler og har ikke planer om hverken at tage en hel VVU eller at benytte afstigningsmuligheden efter fire fagmoduler. Denne gruppe bruger således VVU som efteruddannelse hvor de vælger moduler der har deres inte- 10 Danmarks Evalueringsinstitut11 resse eller modsvarer deres behov for kompetenceudvikling på et mere snævert felt, men hvor det ikke er vigtigt for dem at få en bestemt grad eller et bestemt uddannelsesbevis. VVU motiverer til livslang læring Tre ud af fire vurderer at det uddannelsesforløb de har været igennem på VVU, i høj grad eller i nogen grad har givet dem lyst til at lære mere. Dette indikerer at VVU fremmer de studerendes forudsætninger for at deltage i livslang læring. Spørgeskemaundersøgelsen viser desuden at knap halvdelen (altså to ud af de fire ovenfor nævnte) går i gang med anden uddannelse eller undervisning inden for tre til fire år. Selvom lysten til at lære styrkes med et uddannelsesforløb inden for rammerne af VVU, og mange går i gang med anden uddannelse eller undervisning, fortsætter kun 9 % af dem der har gennemført en VVU, på en videregående uddannelse inden for tre til fire år. Begrænset søgning og udbud af profilforløb uden for det merkantile område Der er kun et meget begrænset udbud af profilforløb uden for det merkantile område, og disse modsvarer ikke den branchemæssige og faglige bredde på arbejdsmarkedet. De ikke-merkantile forløb har desuden som helhed en meget begrænset søgning. På det tekniske og andre ikkemerkantile områder går den erhvervsrettede efter- og videreuddannelse således i høj grad uden om VVU. Den politiske intention om relevant videreuddannelse inden for alle fagområder synes dermed ikke at være realiseret. Selvom denne undersøgelse ikke giver grundlag for at identificere behov for konkrete uddannelser inden for fx det tekniske område, er der grund til at overveje om der er et udækket behov for at opkvalificere voksne med en ungdomsuddannelse i form af VVU på områder hvor der i dag enten ikke er noget eller kun et meget begrænset udbud. Som strukturen og arbejdsdelingen er i dag, er det i høj grad op til erhvervsakademierne at rekruttere til VVU. Med den meget skæve aktivitetsprofil VVU har, er det værd at overveje om der er behov for uddannelsespolitiske initiativer på et mere centralt niveau der kan supplere erhvervsakademiernes indsats for at fremme et større og bredere udbud af VVU inden for de ikke-merkantile områder. VVU har et svagt brand VVU synes at have et svagt brand der hænger sammen med en række forhold: Kendskabet til VVU er begrænset, og betegnelserne videregående voksenuddannelser/vvu og akademiuddannelser er ikke hensigtsmæssige fordi de udsender uklare signaler der kan gøre det vanskeligt at udbrede kendskabet til og øge brugen af denne del af uddannelsessystemet. Et bedre samarbejde mellem erhvervsakademierne og virksomhederne vil sandsynligvis kunne styrke kendskabet til og brugen af VVU. Lave overgangsfrekvenser mellem niveauerne i VEU-systemet Undersøgelsen viser med stor tydelighed at GVU ikke er almindelig at bruge som adgang til VVU. Spørgeskemaundersøgelsen viser således at kun 1 % af deltagerne havde en GVU som adgangs- Videregående voksenuddannelse (VVU) 1112 givende uddannelse. Spørgeskemaundersøgelsen viser også at 9 % af deltagerne der har gennemført en hel VVU inden udgangen af 2007, har påbegyndt en diplomuddannelse i Det er noget mindre end de 13 % der fortsætter med en masteruddannelse inden for en kort årrække efter at have færdiggjort en diplomuddannelse (EVA, 2006). Samlet set viser tallene altså at det inden for en kort tidshorisont er ganske få der tager uddannelser på mere end et niveau i VEU-systemet. VVU s profil i forhold til uddannelsesalternativer er måske for uskarp Det uddannelsesmæssige alternativ til VVU som flest deltagere har overvejet, er en diplomuddannelse selvom de formelle faglige niveauer og adgangskrav er helt forskellige. Dette sammenholdt med at få bruger VVU som adgang til diplomuddannelser, kan tolkes som udtryk for at forskellen mellem VVU og diplomuddannelserne ikke står tilstrækkeligt skarpt i offentligheden og det sætter spørgsmålstegn ved den politiske intention om at videreuddannelsessystemet skulle være gennemskueligt og have klare kompetenceniveauer og -profiler. Merit bruges i mindre grad på VVU Samlet set har mindre end 10 % af de studerende fået merit svarende til mere end et modul. Dette skal sammenholdes med at der i bemærkningerne til VfV-loven var en forventning om at fleksibel meritgivning skulle spille en vigtig rolle i videreuddannelsessystemet. Selvom der ikke blev sat tal på disse forventninger, kan det give anledning til at overveje om institutionerne er for tilbageholdne med at give merit, eller om de potentielle deltagere af VVU ikke har tilstrækkeligt kendskab til mulighederne for merit og derfor ikke søger merit. Men interviewundersøgelsen har også vist at det for nogen ikke nødvendigvis er attraktivt at få merit. Hver femte deltager har prøvet frafald på VVU 18 % af deltagerne på VVU har prøvet ikke at afslutte et eller flere moduler. Denne andel er noget højere end på diplomuddannelserne, hvor det tilsvarende tal er 13 %. 60 % af dem der ikke har fuldført et modul, peger på jobrelaterede årsager, og væsentligt færre, nemlig 29 %, peger på personlige årsager til deres frafald. Sammenlignet med årsagerne til frafald på diplomuddannelserne optræder de jobrelaterede årsager hyppigere og de personlige årsager mindre hyppigt. Metode og dokumentation Undersøgelsen er foregået i perioden marts til juni 2009, og rapporten er skrevet i august til oktober og offentliggjort i november Undersøgelsen omfatter en registerundersøgelse, der dækker alle deltagere på VVU i årene , en spørgeskemaundersøgelse blandt et repræsentativt udsnit af deltagere, og en interviewundersøgelse med deltagere, repræsentanter for faglige organisationer med interesser i VVU, erhvervsakademier der udbyder VVU, og virksomheder der har haft ansatte på VVU. 12 Danmarks Evalueringsinstitut13 2 Indledning 2.1 Baggrund Denne undersøgelse handler om videregående voksenuddannelse (VVU) som uddannelsestilbud på det korte videregående uddannelsesniveau til den store målgruppe af voksne på arbejdsmarkedet der har en erhvervsuddannelse (EUD), en anden ungdomsuddannelse (stx, hhx, htx eller hf) eller en grunduddannelse for voksne (GVU). VVU er en del af videreuddannelsessystemet for voksne med grundlag i lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne fra 2000 (VfV-loven). Undersøgelsen fokuserer på brugen af VVU i lyset af de forventninger der lå bag VfV-loven, og som bl.a. kom til udtryk i bemærkningerne til loven (se Appendiks D). VfV-loven sigtede mod at etablere et relevant, gennemskueligt og sammenhængende udbud af erhvervsrettede grund-, efter- og videreuddannelser for voksne, fra GVU over VVU til diplom- og masteruddannelser. Loven skulle samtidig skabe rammer for en fleksibel tilrettelæggelse af voksnes uddannelse så deres behov og muligheder for at kombinere uddannelse og job kunne tilgodeses. Dette skulle bidrage til et uddannelsesmæssigt løft for kortuddannede. Siden er indsatsen på VEU-området blevet styrket yderligere. Som udtryk for dette kan nævnes Trepartsudvalgets rapport fra 2006 om livslang opkvalificering og uddannelse for alle på arbejdsmarkedet såvel som flere trepartsaftaler herefter. Siden vedtagelsen af VfV-loven har EVA løbende gennemført evalueringer og undersøgelser af videreuddannelsessystemet for voksne. Inden for de seneste år har EVA således evalueret masteruddannelser, diplomuddannelser og GVU. Med denne undersøgelse af VVU fortsætter EVA sit arbejde med at styrke vidensgrundlaget for voksnes uddannelsesmuligheder i VEU-systemet. Videregående voksenuddannelse (VVU) 1314 2.2 Formål og undersøgelsesspørgsmål Undersøgelsen afdækker hvordan VVU bruges sammenholdt med de forventninger til VVU som lovgiverne har givet udtryk for. Undersøgelsen fokuserer også på de store forskelle i brugen af VVU inden for forskellige fagområder. Undersøgelsen har taget afsæt i følgende spørgsmål: 1 Hvilke motiver har deltagere og aftagere for at bruge VVU eller dele af VVU? 2 Hvordan ser deltagere og aftagere på VVU i forhold til andre uddannelsestilbud (herunder fx arbejdsmarkedsuddannelser (AMU) og ordinære korte videregående uddannelser (KVU) under lov om åben uddannelse)? 3 Hvordan bruges VVU i jobmæssig sammenhæng? Giver gennemførelse af et eller flere moduler såvel som hele VVU er fx anledning til ændringer i lønforhold, ansættelse og jobfunktioner? 4 Hvordan bruges VVU i forhold til videreuddannelse, herunder som mulig adgangsgivende eksamen til diplomuddannelser? Indebærer deltagelse i VVU fx en øget motivation for deltagelse i livslang læring? Undersøgelsen fokuserer på de uddannelsesforløb som deltagerne gennemfører inden for rammerne af VVU. Brugen af VVU undersøges primært i forhold til deltagernes job, men også i forhold til videreuddannelse. Denne del af undersøgelsen er interessant fordi den vedrører VVU s eksistensberettigelse som videreuddannelsesmulighed for voksne der gennem deltagelse i VVU skal forbedre deres kompetencer på arbejdsmarkedet og muligheder for fortsat at deltage i livslang læring. Deltagernes motiver for at vælge VVU er interessante fordi de er udtryk for deltagernes forventninger til de pågældende uddannelsesforløb, og fordi deltagernes motiver har betydning for den undervisning der finder sted på VVU og den enkeltes udbytte heraf. Endelig hænger valget af VVU også sammen med deltagernes syn på alternativer til VVU. I sidste ende spiller det en afgørende rolle for om voksne vælger VVU, at de har en rimelig forventning om at deres uddannelsesbehov bedst imødekommes inden for rammerne af VVU i forhold til andre uddannelsesalternativer. 2.3 Undersøgelsens design og metoder Undersøgelsens dokumentation og anvendte metoder er nærmere beskrevet i Appendiks B. Undersøgelsen baserer sig på følgende kilder: 14 Danmarks Evalueringsinstitut15 Desk research Der er foretaget en desk research af eksisterende data og undersøgelser om søgemønstre mv. (se litteraturoversigten i Appendiks G). Registerundersøgelse I det kvantitative datagrundlag for undersøgelsen indgår en række registeroplysninger om deltagerne på VVU i perioden , herunder køn, alder, etnicitet, arbejdsmarkedstilknytning, størrelsen på den virksomhed hvor personen evt. var i beskæftigelse på undersøgelsestidspunktet, m.m. EVA har haft adgang til disse oplysninger via Danmarks Statistik. Spørgeskemaundersøgelse Der er gennemført en spørgeskemaundersøgelse blandt personer der har været tilmeldt et eller flere profilforløb på VVU. Der er udtrukket en stikprøve der er stratificeret og vægtet i forhold til deltagernes fordeling på profilforløb. Respondenterne har bidraget med deres vurderinger af VVU, herunder deres motiver for at vælge VVU, med oplysninger om hvor de fik kendskab til VVU, og med deres vurdering af om de opfatter VVU som et relevant og fleksibelt videreuddannelsestilbud for voksne og som et godt grundlag for videreuddannelse. Desuden er respondenterne blevet spurgt om hvordan de opfatter VVU i forhold til andre uddannelsesmuligheder, og om de stødte på evt. barrierer for at søge ind på VVU. Interviewundersøgelse Der er gennemført en interviewundersøgelse dels som fokusgruppeinterview, dels som telefonbaserede personlige interview med projektgruppens konsulenter som interviewere. Interviewene er gennemført på basis af spørgeguider tilpasset de forskellige grupper af informanter med udgangspunkt i undersøgelsens formål og undersøgelsesspørgsmål. Der er gennemført følgende interview: Fokusgruppeinterview i Århus med fire personer der har deltaget i VVU Fokusgruppeinterview i København med syv personer der har deltaget i VVU Ni individuelle telefoninterview med personer der har deltaget i VVU Telefoninterview med en repræsentant for Danske Bank der har ansatte der har deltaget i VVU Telefoninterview med en repræsentant for Sauer-Danfoss der har ansatte der har deltaget i VVU Telefoninterview med uddannelsesleder på Erhvervsakademi Dania der udbyder VVU Telefoninterview med kursusleder på Esbjerg Handelsskole der udbyder VVU Fokusgruppeinterview med repræsentanter for faglige organisationer: Konsulent i LO, Anders Vind, faglig sekretær i HK, Mette Christiansen samt uddannelseschef Thomas Christensen fra Ledernes Hovedorganisation Telefoninterview med kontorchef Jette Mølholm fra Finansrådet. Videregående voksenuddannelse (VVU) 1516 Interviewene har bidraget med såvel personlige som overordnede vurderinger af VVU i et arbejdsmarkedsperspektiv (se Appendiks B for yderligere information). 2.4 Høring Rapporten har været i høring blandt de repræsentanter for de faglige organisationer der har deltaget i interviewundersøgelsen, og blandt enkelte andre der på forskellige måder har relation til VVU og har bidraget til rapportens vidensgrundlag. Det drejer sig om: Anders Vind, konsulent, LO Arne Steen Sørensen, formand for AU-Netværket Danske Erhvervsskoler Hanne Feld, uddannelseschef på Erhvervsakademiet København Nord (Copenhagen Business) Jette Mølholm, kontorchef, Finansrådet. Mette Christiansen, faglig sekretær, HK Thomas Christensen, uddannelseschef, Ledernes Hovedorganisation 2.5 Organisering og bemanding Undersøgelsen er gennemført af en projektgruppe bestående af: Specialkonsulent Michael Andersen (projektleder) Evalueringskonsulent Kirstine Westh Jensen (indtil barsel i juni 2009) Metodekonsulent Thomas Hem Pedersen Evalueringsmedarbejder Maria Sacha Aagaard (indtil juni 2009) Evalueringsmedarbejder Kristin S. Rasmussen. Dataindsamlingen har fundet sted i perioden februar til juni 2009 hvor projektgruppen har varetaget udarbejdelse og webopsætning af spørgeskemaet og gennemført interview og databehandling, herunder arbejdet med registerdata. Danmarks Statistik har stået for den postale kontakt med respondenterne, pilottest af spørgeskemaet m.m. Michael Andersen har stået for rapportskrivningen der fandt sted i august og september Rapportens opbygning Rapporten er bygget op om en række temaer der relaterer sig til undersøgelsens formål og undersøgelsesspørgsmål, se tabel 1. Kapitel 1 indeholder et resume af rapporten, og kapitel 2 en indledning der omfatter undersøgelsens formål, mere overordnede metodiske overvejelser m.m. Kapitel 3 indeholder en generel introduktion til VVU som en del af VEU-systemet og gennemgår aktiviteten med hensyn til deltagelse i VVU. I forlængelse heraf diskuteres den skæve branchemæssige repræsentation i forhold til brugen af VVU og den officielle terminologi. 16 Danmarks Evalueringsinstitut17 Kapitel 4 beskriver og analyserer hvem deltagerne på VVU er, mens kapitel 8 beskriver og analyserer måder at bruge VVU på, herunder om deltagerne sigter mod at få en hel VVU som videreuddannelse eller bruger enkeltfag inden for VVU som efteruddannelse. Kapitel 6 handler om deltagernes vurderinger af undervisningen ud fra den antagelse at der er en sammenhæng mellem brugen af VVU og de erfaringer deltagerne gør sig i forbindelse med deres uddannelsesforløb. Kapitlerne 5, 7, 9 og 10 fokuserer på hver sit undersøgelsesspørgsmål: Kapitel 5 undersøger deltagernes motiver for at vælge VVU, mens kapitel 7 handler om deltagernes syn på VVU i forhold til andre uddannelsestilbud. Kapitel 9 handler om hvordan VVU bruges i jobmæssig sammenhæng, og kapitel 10 handler om hvordan VVU bruges i forhold til videreuddannelse. Til sidst i rapporten er der en række appendikser: Appendiks A indeholder projektbeskrivelsen, og Appendiks B indeholder en detaljeret gennemgang af dokumentation og metode. Appendiks C består af en oversigt over de profilforløb der udbydes inden for rammerne af VVU. Appendiks DFejl! Henvisningskilde ikke fundet. indeholder et uddrag af bemærkningerne til lovforslaget om videreuddannelsessystemet for voksne, som VVU er en del af, og Appendiks E indeholder uddrag af Bekendtgørelsen af loven om videreuddannelsessystemet (nr.488 af 31. maj 2000) med særligt henblik på det der vedrører VVU. Endelig indeholder Appendiks F en oversigt over rapportens tabeller, og Appendiks G en litteraturliste. Tabel 1 Rapportens opbygning Projektets formål og undersøgelsesspørgsmål Findes i At analysere virksomheders og deltageres brug af VVU i lyset af politiske forventninger til VVU, Kapitel 3, 4, 6 herunder hvorfor der er så stor forskel på brugen af VVU inden for forskellige områder (formål). og 8 Hvilke motiver har deltagere og aftagere for at bruge VVU eller dele af VVU? Kapitel 5 Hvordan ser deltagere og aftagere på VVU i forhold til andre uddannelsestilbud (fx arbejdsmarkedsuddannelser (AMU) og ordinære korte videregående uddannelser (KVU) under lov om åben Kapitel 7 uddannelse)? Hvordan bruges VVU i jobmæssig sammenhæng? Giver gennemførelse af et eller flere moduler Kapitel 9 såvel som hele VVU er fx anledning til ændringer i lønforhold, ansættelse og jobfunktioner? Hvordan bruges VVU i forhold til videreuddannelse, herunder som mulig adgangsgivende eksamen til diplomuddannelser? Indebærer deltagelse i VVU fx en øget motivation for deltagelse i Kapitel 10 livslang læring? Videregående voksenuddannelse (VVU) 1718 19 3 VVU en del af VEU-systemet Dette kapitel introducerer VVU som en del af det samlede videreuddannelsessystem for voksne og giver en oversigt over aktiviteten på de forskellige profilforløb. Som oversigten viser, er der branchemæssigt tale om en meget skæv profil som diskuteres efterfølgende. Kapitlets sidste del indeholder nogle refleksioner over den anvendte terminologi der munder ud i en vurdering af at betegnelserne VVU og akademiuddannelser ikke er hensigtsmæssige med hensyn til at brande VVU og skabe klarhed om og fremme brugen af denne del af uddannelsessystemet. 3.1 VVU som en del af VEU-systemet VVU som betegnelse bruges om videregående voksenuddannelser der niveaumæssigt svarer til KVU er i det ordinære uddannelsessystem. Adgang til VVU forudsætter at den voksne har en ungdomsuddannelse eller en GVU samt to års relevant erhvervserfaring. Dog kan de institutioner der udbyder VVU, optage ansøgere der har realkompetencer svarende hertil (se også afsnit 4.1). VVU udbydes under lov om åben uddannelse, hvilket bl.a. betyder at der opkræves brugerbetaling. En VVU der i omfang svarer til et årsværk på fuld tid, består af seks moduler, heraf fire fagmoduler, et specialeforløb og et afgangsprojekt. En hel VVU giver deltageren ret til at kalde sig akademiuddannet, mens gennemførelse af de fire fagmoduler giver deltageren ret til at kalde sig merkonom, teknonom eller humanom afhængigt af om fagmodulerne befinder sig inden for det merkantile område, det tekniske område eller sundhed, pædagogik og forvaltning. Som det fremgår af VfV-loven (se Appendiks D), var VVU fra starten planlagt som en del af et større system af uddannelser der tilsammen skulle sikre at voksne kunne uddanne sig uden om det ordinære videregående uddannelsessystem på måder der tog særligt hensyn til voksnes arbejds- og livserfaring og gav muligheder for at kombinere uddannelse med tilknytning til arbejdsmarkedet. Der var høje forventninger til VVU og de øvrige uddannelsestilbud der tilsammen indgik i VEUreformen fra årtusindeskiftet. Dette fremgår bl.a. af bemærkningerne til lovforslaget (se Videregående voksenuddannelse (VVU) 1920 Appendiks D). Af lovforslaget fremgår det at der skulle skabes rammer for fleksibel tilrettelæggelse af den voksnes mulighed for fortsat at lære og for at udvikle kompetencer med udgangspunkt i voksnes erhvervs- og livserfaring. Der var desuden en forventning om at de voksne skulle opnå en bedre udnyttelse af deres erhvervsmæssige kvalifikationer og tidligere uddannelse. Uddannelserne skulle være både selvstændige afrundede uddannelser og uddannelser med gode videreuddannelsesmuligheder. I forbindelse med Folketingets førstebehandling af lovforslaget (Folketinget, 2000) satte oppositionen spørgsmålstegn ved om det var realistisk at man i løbet af de tre årsværk som de tre videregående niveauer inden for VEU-systemet (VVU, diplom- og masteruddannelse) svarer til, kan nå et niveau som det tager fem årsværk at nå inden for det ordinære uddannelsessystem (bachelorog kandidatgrad). Når dette ifølge lovforslagets stillere var realistisk, var det fordi det blev forudsat at de videregående voksenuddannelser skulle være særligt tilrettelagte deltidsuddannelser for voksne i erhverv hvor de voksne havde et vist antal års erhvervserfaring for at kunne blive optaget på uddannelserne. Tanken var at denne praksiserfaring skulle skabe det nødvendige afsæt for og samspil med undervisningen for herigennem at nå de ønskede faglige niveauer. Med andre ord er uddannelsernes evne til at udnytte de studerendes erhvervserfaring i undervisningen et helt centralt omdrejningspunkt for videreuddannelsessystemet for voksne. Fleksibel tilrettelæggelse og praksisrelateret uddannelse er derfor centrale begreber i forhold til de politiske forventninger som VVU har skullet og fortsat skal leve op til. I kapitel 8 og 9 ser vi nærmere på hvordan samspillet mellem VVU og de voksnes arbejdsliv fungerer, herunder fleksibiliteten i tilrettelæggelsen af VVU. Og i kapitel 10 ser vi nærmere på om VVU bruges af deltagerne til at kvalificere sig til videreuddannelse. Udover at bidrage til relevant efter- og videreuddannelse på de tre niveauer i videreuddannelsessystemet skulle loven også bidrage til at fremme et relevant udbud af videreuddannelse på de højere uddannelsesinstitutioner inden for alle fagområder. Ved siden af VVU som en nyskabelse er der også en anden historie der handler om hvordan især den tidligere merkonomuddannelse er blevet transformeret til at være en del af VVU, samtidig med at merkonomuddannelsen har præget udviklingen af VVU frem til i dag, fx med hensyn til de profilforløb, fag og moduler som VVU dækker. Denne rapport handler ikke om disse historiske forandringer eller om uddannelser der ikke længere eksisterer, men tager afsæt i den lovgivning der i dag er gældende for VVU, og de forventninger der ligger bag denne lovgivning. 3.2 Aktiviteten på profilforløbene VVU omfatter en række såkaldte profilforløb som også kaldes for akademiuddannelser. Det eksisterende udbud af profilforløb skal bl.a. ses i lyset af de forventninger som fremgår af bemærkninger til lovforslag om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse for voksne 20 Danmarks Evalueringsinstitut Vis mere
Evaluering af den grundlæggende lederuddannelse (i det følgende GLU) Oplæg på VEU Konferencen 2010 i workshoppen Lederuddannelse målrettet kortuddannede mandag den 6. december 2010 ved evalueringskonsulent Læs mere Efter- og videreuddannelsessystemet for voksne. Ulla Nistrup, uni@viauc.dk www.nvr.nu
Efteruddannelsesmuligheder til Offentlige ansatte 3F-medlemmer der ønsker en kort eller videregående uddannelse Dine efteruddannelsesmuligheder Din overenskomst giver dig mulighed for at deltage i en række Læs mere Anerkendelse af realkompetencer på VEU-området mv.
Uddannelsesudvalget 2009-10 UDU alm. del Bilag 246 Offentligt Anerkendelse af realkompetencer på VEU-området mv. Undersøgelse som led i overvågning af lov nr. 556 af 6. juni 2007 -. Anerkendelse af realkompetencer Læs mere Fordelingen af det stigende optag på erhvervsakademierne
Fordelingen af det stigende optag på erhvervsakademierne En kortlægning af udviklingen i studenterpopulationen på de ni erhvervsakademier ERHVERVS- AKADEMIERNE Fordelingen af det stigende optag på erhvervsakademierne Læs mere Strategi for udvikling af fag og uddannelse
Vedtaget version november 2013 Strategi for udvikling af fag og uddannelse Uddannelse skal sikre, at HK eren får jobbet. Kompetenceudvikling skal sikre, at HK eren er attraktiv og udvikles i jobbet. Faget Læs mere 2. Uddannelse i Danmark
2. Uddannelse i Danmark 2.1. Uddannelsessystemet i Danmark Danmark har et parallelt uddannelsessystem, jvf. fig. 2.1 1 : - det ordinære uddannelsessystem - voksen- og efteruddannelsessystemet Disse vil Læs mere Undersøgelse af løft af den grundlæggende pædagogiske kompetence til diplominiveau
Projektbeskrivelse Undersøgelse af løft af den grundlæggende pædagogiske kompetence til diplominiveau Med flerårsaftalen for de erhvervsrettede ungdomsuddannelser i perioden 2010-2012, som blev indgået Læs mere Evaluering af Den Grundlæggende Lederuddannelse
Evaluering af Den Grundlæggende Lederuddannelse August 2010 Evaluering af den grundlæggende lederuddannelse 2010 Evaluering af den grundlæggende lederuddannelse 2010 Danmarks Evalueringsinstitut Citat Læs mere Nærmere adgangsregler for uddannelsen
Børne- og Undervisningsudvalget, Udvalget for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser 2012-13 BUU Alm.del endeligt svar på spørgsmål 143, FIV Alm.del endeligt svar på spørgsmål 143 Offentligt Læs mere EVA, kvalitetsarbejde og voksnes læring
EVA, kvalitetsarbejde og voksnes læring NVL-Konference i Odense den 13. november 2008 ved Michael Andersen, specialkonsulent på EVA EVA s overordnede opgaver At sikre og udvikle kvalitet af undervisning Læs mere SOCIALFONDEN MÅLET OM REGIONAL KONKURRENCEEVNE OG BESKÆFTIGELSE. Ophørsskema til projektdeltagerne
SOCIALFONDEN MÅLET OM REGIONAL KONKURRENCEEVNE OG BESKÆFTIGELSE Ophørsskema til projektdeltagerne Skemaet udfyldes af deltageren Introduktion Dette ophørsskema skal udfyldes af alle deltagere på projekter, Læs mere løn& udvikling mere i løn videreuddannelse Katalog over kompetencegivende for kostforplejningsområdet økonomaforeningen
løn& udvikling Mere uddannelse mere i løn Katalog over kompetencegivende videreuddannelse inden for kostforplejningsområdet set i sammenhæng med Ny løn økonomaforeningen Forord Denne pjece er et redskab Læs mere Gode råd om. Efteruddannelse. Få ideer til hvordan du afdækker behov for efter- og videreuddannelse i virksomheden. Udgivet af Dansk Handel & Service
Gode råd om Efteruddannelse Få ideer til hvordan du afdækker behov for efter- og videreuddannelse i virksomheden Udgivet af Dansk Handel & Service Efteruddannelse 2006 Gode råd om Efteruddannelse Du kan Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om arbejdsmarkedsuddannelser m.v.
2008/1 LSF 60 (Gældende) Udskriftsdato: 4. juli 2016 Ministerium: Undervisningsministeriet Journalnummer: Undervisningsmin., j.nr. 084.377.021 Fremsat den 12. november 2008 af undervisningsministeren (Bertel Læs mere Anerkendelse af realkompetencer på VEU-området mv.
Anerkendelse af realkompetencer på VEU-området mv. Undersøgelse som led i overvågning af lov nr. 556 af 6. juni 2007 2010 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Anerkendelse af realkompetencer på VEUområdet mv. Læs mere CVU'ernes diplomuddannelser DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT
CVU'ernes diplomuddannelser DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT CVU'ernes diplomuddannelser Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk med kildeangivelse er tilladt Bemærk: Danmarks Evalueringsinstitut Læs mere Profilforløb i ungdoms- og voksenundervisning
Profilforløb i ungdoms- og voksenundervisning Akkreditering af ny uddannelse Journalnummer: 2008-501/ MA DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Profilforløb i ungdoms- og voksenundervisning Akkreditering af ny uddannelse Læs mere 3. Profil af studerende under åben uddannelse
3. Profil af studerende under åben uddannelse I det følgende afsnit beskriver vi de studerende under åben uddannelse på baggrund af deres tilknytning til arbejdsmarkedet, deres arbejdsområder og deres Læs mere Engelsk på langs. Spørgeskemaundersøgelse blandt elever på gymnasiale uddannelser Gennemført af NIRAS Konsulenterne fra februar til april 2005
Engelsk på langs Spørgeskemaundersøgelse blandt elever på gymnasiale uddannelser Gennemført af NIRAS Konsulenterne fra februar til april 2005 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Engelsk på langs Spørgeskemaundersøgelse Læs mere 2012 FIND DIN FREMTID
FIND DIN FREMTID 2012 HVOR SIKKER ER DU PÅ DINE KOMPETENCER? Din kompetenceudvikling er for vigtig en sag til, at du kan overlade den til andre. Du skal selv stille krav til dig selv og din virksomhed. Læs mere Livslang uddannelse og opkvalificering af alle på arbejdsmarkedet
Regeringen 20. marts 2006 Landsorganisationen i Danmark Funktionærernes og Tjenestemændenes Fællesråd Akademikernes Centralorganisation Ledernes Hovedorganisation Dansk Arbejdsgiverforening Sammenslutning Læs mere Analyse 21. marts 2014
21. marts 2014 Adgangskrav på 7 til gymnasier vil få stor betydning for uddannelsessystemet Af Kristian Thor Jakobsen Reformen af landets erhvervsuddannelser indfører karakterkrav til ungdomsuddannelserne. Læs mere Udfordringer og status i arbejdet med RKV fra lovovervågning til handlingsplan
Udfordringer og status i arbejdet med RKV fra lovovervågning til handlingsplan Lisbeth Bang Thorsen Kontorchef Kontor for arbejdsmarkedsuddannelser Undervisningsministeriet Uddannelsesstyrelsen Disposition Læs mere Jobcentrene løfter en vigtig opgave på det danske arbejdsmarked. Derfor er der god grund til at sætte fokus på de ansattes kompetencer og baggrund.
R a pport Kompetencer i jobcentrene 1. Indledning Jobcentrene løfter en vigtig opgave på det danske arbejdsmarked. Derfor er der god grund til at sætte fokus på de ansattes kompetencer og baggrund. Hvilken Læs mere EUV HVORDAN GØR VI? VISIONER OG FORVENTNINGER ANDERS BOJESEN, UDDANNELSESPOLITISK KONSULENT, HK STAT. HK præsentation
EUV HVORDAN GØR VI? VISIONER OG FORVENTNINGER ANDERS BOJESEN, UDDANNELSESPOLITISK KONSULENT, HK STAT HK præsentation 1 2 VISION FOR FREMTIDENS ERHVERVSUDDANNELSE ERHVERVSUDDANNELSERNES UDVIKLING EUD REFORM Læs mere Retningslinjer for anvendelsen af koder til afholdelseskategorier med bilag
Retningslinjer for anvendelsen af koder til afholdelseskategorier med bilag Version: 3.0 Den 21. januar 2011 NOTAT 21. januar 2011 J.nr. 2009-0008415 Vejledning til registrering af vejlednings- og opkvalificeringsindsatsen Læs mere Lovtidende A. 2014 Udgivet den 11. juni 2014
Lovtidende A 2014 Udgivet den 11. juni 2014 1. juni 2014. Nr. 578. Bekendtgørelse af lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne Herved bekendtgøres Læs mere Kvalifikationsniveauer Nedenfor beskrives de fire niveauer for videregående uddannelse i Danmark.
Kvalifikationsniveauer Nedenfor beskrives de fire niveauer for videregående uddannelse i Danmark. Erhvervsakademiniveau Personer der opnår grader på dette niveau Viden Skal have viden om erhvervets og Læs mere Nyt fokus på erhvervsrettede videregående uddannelser
Sagsnr. 10.01-04-1440 Ref. TAH/mbø Revideret 10. november 2005 Nyt fokus på erhvervsrettede videregående uddannelser Handlingsplan for en sammenhængende og styrket ramme for de erhvervsrettede videregående Læs mere Uddrag af rapporten. Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet. - Værdier, interesser og holdninger
Uddrag af rapporten Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet - Værdier, interesser og holdninger Hvem vælger hvad? Unge, der vælger EUD, ser uddannelsen som middel til at komme ud på arbejdsmarkedet Læs mere FTF-indspil til trepartsdrøftelser om øget arbejdsudbud
01.10.2008 FTF-indspil til trepartsdrøftelser om øget arbejdsudbud En holdbar løsning på arbejdskraftudfordringen kræver langsigtede investeringer i arbejdsmiljø, forebyggelse og uddannelse. Der er imidlertid Læs mere Nordjysk Uddannelsesindblik 2015 - temaindblik: Elevsammensætning og social mobilitet på ungdomsuddannelserne
Nordjysk Uddannelsesindblik 2015 - temaindblik: Elevsammensætning og social mobilitet på ungdomsuddannelserne Denne publikation er en del af Region s årlige uddannelsesindblik. I denne publikation beskrives Læs mere Hvordan kan flere ufaglærte blive faglærte? LO s arbejdsmarkeds-, uddannelses- og erhvervspolitiske konference, Aalborg den 17.
www.eva.dk Hvordan kan flere ufaglærte blive faglærte? LO s arbejdsmarkeds-, uddannelses- og erhvervspolitiske konference, Aalborg den 17. september 2015 Oplæg ved chefkonsulent Michael Andersen, Danmarks Læs mere Masteruddannelse. ved Det Teologiske Fakultet ved Københavns Universitet
Masteruddannelse ved Det Teologiske Fakultet ved Københavns Universitet 2009-retningslinjer i henhold til Bekendtgørelse af 29. november 2013 Bekendtgørelse om fleksible forløb inden for videregående uddannelser Læs mere Høringssvar i forbindelse med Bekendtgørelse om videregående uddannelser (Akademiuddannelser)
Sagsnr. 11/26 Ref. EKH/avi/nvd Den 12. marts 2012 Høringssvar i forbindelse med Bekendtgørelse om videregående uddannelser (Akademiuddannelser) LO hilser den nye bekendtgørelse om videregående voksenuddannelse Læs mere Denne projektbeskrivelse gør rede for undersøgelsens baggrund, formål, metode og formidling.
Projektbeskrivelse Hf- og hvad så? Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) gennemfører som en del af EVA s handlingsplan for 2015 en undersøgelse af hf-kursister på toårigt hf med fokus på kursisternes uddannelsesmønstre Læs mere Hvordan får 60pct. en videregående uddannelse? Af Martin Junge, DEA
Hvordan får 60pct. en videregående uddannelse? Af Martin Junge, DEA Fremskrivning af uddannelsesniveau med før økonomisk krise antagelser 05.12.2012 Tænketanken DEA 3 scenarier: 1. 60 %-målsætningen opnås Læs mere Udbud af profilforløb i human resources ved CPH West
Udbud af profilforløb i human resources ved CPH West Akkreditering af nyt udbud af ny uddannelse Journalnummer: 2008-576/KWJ DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Udbud af profilforløb i human resources ved CPH Læs mere Bekendtgørelse af lov om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse (videreuddannelsessystemet) for voksne
LBK nr 578 af 01/06/2014 (Gældende) Udskriftsdato: 29. maj 2016 Ministerium: Uddannelses- og Forskningsministeriet Journalnummer: Uddannelses- og Forskningsmin., j.nr. 14/006467 Senere ændringer til forskriften Læs mere Fremsat den X. februar 2011 af undervisningsministeren (Tina Nedergaard) Forslag. til
Uddannelsesudvalget 2010-11 UDU alm. del Bilag 71 Offentligt Fremsat den X. februar 2011 af undervisningsministeren (Tina Nedergaard) Forslag til Lov om ændring af forskellige love på Undervisningsministeriets Læs mere Prøver og eksaminer. Brugerundersøgelser
Prøver og eksaminer Brugerundersøgelser Prøver og eksaminer Brugerundersøgelser 2005 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Indhold Prøver og eksaminer 2005 Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk Læs mere Bilag vedr. Behovsredegørelsen. 1. Udtalelse fra Vejle Kommune, Erhverv og Kultur Erhvervsudvikling. 4. Samlet redegørelse for kriterium 2
Bilag vedr. Behovsredegørelsen 1. Udtalelse fra Vejle Kommune, Erhverv og Kultur Erhvervsudvikling 4. Samlet redegørelse for kriterium 2 Samlet redegørelse for kriterium 2: Sammenhæng i Uddannelsessystemet Læs mere MIO-møde tirsdag
MIO-møde tirsdag 19.1.2016 Kvalitet / Tilsyn Projekter Internationalisering 18-02-2016 Finn Arvid Olsson Stabschef 1 Kvalitetstilsyn og Ministeriet Hjemmel i Love og bekendtgørelser Hjemmel i regeringsgrundlaget Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om statens voksenuddannelsesstøtte (SVU)
Fremsat den {FREMSAT} af ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser (Morten Østergaard) Forslag til Lov om ændring af lov om statens voksenuddannelsesstøtte (SVU) (Målretning af SVU Læs mere UDDANNELSE I REGION MIDTJYLLAND - UDDRAG FRA ANALYSEGRUNDLAGET FOR DEN REGIONALE UDVIKLINGSPLAN
UDDANNELSE I REGION MIDTJYLLAND - UDDRAG FRA ANALYSEGRUNDLAGET FOR DEN REGIONALE UDVIKLINGSPLAN Analysegrundlaget er udarbejdet af Region Midtjylland April 2007 Uddannelse Uddannelsesniveauet i Region Læs mere Fra ufaglært til faglært
Fra ufaglært til faglært Hvad har betydning for ufaglærtes orientering mod at blive faglærte? Undersøgelse 2015 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Fra ufaglært til faglært 2015 Danmarks Evalueringsinstitut Trykt Læs mere Studieordning for. Akademiuddannelse (AU) uden profil
September 2007 Studieordning for Akademiuddannelse (AU) uden profil (Merkantil VVU) Udarbejdet af landets Erhvervsakademier Side 1 Indholdsfortegnelse 1 Forord... 3 2 Indledning... 4 3 Fælles regler og Læs mere Fagbevægelsens strategi på de videregående uddannelsesområder
Fagbevægelsens strategi på de videregående uddannelsesområder Mål og visioner Såvel arbejdsmarkedet som uddannelsesmønstret er under opbrud i disse år. Ændringerne på arbejdsmarkedet afspejler i høj grad Læs mere Desuden har ansøgeren ikke sandsynliggjort, at målene for uddannelsens læringsudbytte modsvarer et konkret behov for uddannelsen.
ACE Denmark - Akkrediteringsinstitutionen Århus Købmandsskole og Aarhus tekniske Skole Uddannelsesleder Arne Schøtt Hansen og Studierektor Mogens Enevoldsen Sendt pr. e-mail: asha@aabc.dk Akkreditering Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om statens voksenuddannelsesstøtte (SVU) Lovforslag nr. L 98 Folketinget 2013-14
Lovforslag nr. L 98 Folketinget 2013-14 Fremsat den 11. december 2013 af ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser (Morten Østergaard) Forslag til Lov om ændring af lov om statens Læs mere Projektbeskrivelse. Virksomhederne som rekrutteringsvej til FVU
Projektbeskrivelse Virksomhederne som rekrutteringsvej til FVU Baggrund Mere end 500.000 voksne danskere har så svage basale færdigheder i læsning og regning, at de f har svært ved at læse simple tekster Læs mere Strategi for uddannelser i Innovest
Strategi for uddannelser i Innovest // April 2016 Indhold Indledning... 2 Organisering og roller... 3 Baggrunden for uddannelsesstrategien... 4 Uddannelsesudbuddet i Innovest... 5 Afrunding... 8 Supplerende Læs mere E-læring og blended learning på VEU-området
E-læring og blended learning på VEU-området Undersøgelse af e-læring og blended learning på enkeltfag på VUC, VVU på erhvervsakademier og diplomuddannelser på professionshøjskoler 2011 DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Læs mere Forslag. Lov om ændring af lov om erhvervsakademiuddannelser og professionsbacheloruddannelser og lov om erhvervsrettet grunduddannelse og
Lovforslag nr. L 23 Folketinget 2011-12 Fremsat den 16. november 2011 af ministeren for forskning, innovation og videregående uddannelser (Morten Østergaard) Forslag til Lov om ændring af lov om erhvervsakademiuddannelser Læs mere Akademiuddannelse i Sundhedspraksis
Akademiuddannelse i Sundhedspraksis En videregående voksenuddannelse inden for pleje, omsorg og pædagogik Uddannelsen henvender sig især til social-og sundhedsassistenter og lignende faggrupper. Nu også Læs mere Ministeriet for Børn og Undervisning. Endnu bedre uddannelser for unge og voksne
Ministeriet for Børn og Undervisning Endnu bedre uddannelser for unge og voksne 0 Endnu bedre uddannelser for unge og voksne Nyt kapitel Vi har i Danmark gode ungdomsuddannelser og gode voksen- og efteruddannelser. Læs mere Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne. 3. september 2013
Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne 3. september 2013 3. september 2013 Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne Dansk Folkeparti vil styrke de Læs mere Fra ufaglært til faglært
Fra ufaglært til faglært VEU Konferencen 2013 Torsdag den 12. december 2013 ved Specialkonsulent Michael Andersen Voksen- og efteruddannelsesenheden på EVA Disposition Hvorfor der er brug for at flere Læs mere Bekendtgørelse om introduktionskurser og brobygning til Ungdomsuddannelserne
Undervisningsministeriet 27. maj 2014 Udkast Bekendtgørelse om introduktionskurser og brobygning til Ungdomsuddannelserne I medfør af 10 g i lov om vejledning om valg af uddannelse og erhverv samt pligt Læs mere DIPLOM i erhvervsøkonomi HD
Efteruddannelse DIPLOM i erhvervsøkonomi HD forskningsbaseret efteruddannelse Investér i din humane kapital Vælger du at give dig i kast med en HD-uddannelse, så foretager du en sikker investering i din Læs mere Fri og uafhængig Selvstændiges motivation
Fri og uafhængig Selvstændiges motivation Uafhængighed af andre og frihed til at tilrettelægge sit eget arbejde er de stærkeste drivkræfter for et flertal af Danmarks selvstændige erhvervdrivende. For Læs mere Erhvervsakademierne i Danmark Status og resultater
Erhvervsakademierne i Danmark Status og resultater Indledning Erhvervsakademierne blev etableret den 1.1. 2009. I lovgrundlaget og de politiske forlig bag etableringen af erhvervsakademierne som selvstændige Læs mere Velkommen. En rundtur i det danske uddannelsessystem. Erhvervsskolen Nordsjælland Tina Steinbrenner Vicedirektør
Velkommen En rundtur i det danske uddannelsessystem Erhvervsskolen Nordsjælland Tina Steinbrenner Vicedirektør Erhvervsskolen Nordsjælland Milnersvej 48 3400 Hillerød telefon 4829 0000 info@esnord.dk www.esnord.dk Læs mere Profilforløb i oplevelsesøkonomi
Profilforløb i oplevelsesøkonomi Akkreditering af ny uddannelse Journalnummer: 2008-579/ENG DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Profilforløb i oplevelsesøkonomi Akkreditering af ny uddannelse Indstilling til Læs mere Ændringer i deltagerbetaling for gymnasiale enkeltfag pr. 1. januar 2011
Til private gymnasieskoler m.v. Institutionsafdelingen Frederiksholms Kanal 25 1220 København K Tlf. 3392 5000 Fax 3392 5567 E-mail uvm@uvm.dk www.uvm.dk CVR nr. 20-45-30-44 Ændringer i deltagerbetaling Læs mere Notat vedr. Lov om ændring af lov om erhvervsuddannelser af 19. marts 2014
Notat vedr. Lov om ændring af lov om erhvervsuddannelser af 19. marts 2014 Social- og Sundhedsskolerne i Region Syddanmark samt Region Syddanmark og kommuner i Region Syddanmark har med interesse modtaget Læs mere Masteruddannelse ved Center for Afrikastudier
Masteruddannelse ved Center for Afrikastudier Det Teologiske Fakultet, Københavns Universitet 2009- retningslinjer i henhold til Bekendtgørelse af 15. december 2000 om fleksible forløb inden for videregående Læs mere AMU sikrer et fleksibelt arbejdsmarked
AMU sikrer et fleksibelt arbejdsmarked Når der skal efteruddannes i bygge- og anlægsbranchen, er fokus rettet imod medarbejdere, der kommer fra andre brancher - og jo yngre de er, jo mere uddannelse modtager Læs mere Hvordan bliver eleverne parat til erhvervsuddannelse?
Hvordan bliver eleverne parat til erhvervsuddannelse? Reformen af erhvervsuddannelserne er et paradigmeskift, som lægger op til en ny kvalitetsdagsorden med fokus på folkeskolens uddannelsesparate elever, Læs mere Værdi af lederuddannelse
Værdi af lederuddannelse En undersøgelse af brugernes udbytte af Akademi- og Ledernes Hovedorganisation December 2004 Indledning Kompetenceudvikling af ledere er afgørende for at sikre virksomheders og Læs mere Projektbeskrivelse. Rammer for voksenvejledning
Projektbeskrivelse Rammer for voksenvejledning 1. Indledning Det danske system for voksen- og efteruddannelse er komplekst med mange forskelligartede undervisningstilbud, uddannelser og kursustyper samt Læs mere NOTAT. Fra genopretning til udvikling Esnords strategi 2015 2020
NOTAT Fra genopretning til udvikling Esnords strategi 2015 2020 (version 4 2.1.2015) Dette er Esnords nye vision, mission og værdier, godkendt af bestyrelsen den 3. december 2014. Kapitlet vil indgå i Læs mere Flere ufaglærte arbejder på højt niveau
21. januar 2014 ARTIKEL Af David Elmer Flere ufaglærte arbejder på højt niveau Der er blevet markant færre ufaglærte i Danmark, men de er til gengæld blevet opkvalificeret i sådan en grad, at langt flere Læs mere Uddannelses- strategi
Uddannelsesstrategi 2 I hænderne holder du et vigtigt redskab til at bygge Næstveds fremtid Fremtiden skal bygges med teknologi, med værktøj, med fingerfærdighed og med kloge hoveder. Fremtiden skal bygges Læs mere Erhvervsakademier. Hvorfor, hvad og hvordan? Landsorganisationen i Danmark Rosenørns Allé 12 1634 København V Tlf. 3524 6000 Fax 3524 6300 www.lo.
Erhvervsakademier Hvorfor, hvad og hvordan? Landsorganisationen i Danmark Rosenørns Allé 12 1634 København V Tlf. 3524 6000 Fax 3524 6300 www.lo.dk LO s forslag til Erhvervsakademier, oktober 2000 Hvorfor Læs mere Informationsbrev til udbydere af arbejdsmarkedsuddannelse
Informationsbrev til udbydere af arbejdsmarkedsuddannelse Afdelingen for erhvervsrettet voksenuddannelse Vester Voldgade 123 1552 København V Tlf. 3392 5600 Fax 3392 5666 E-mail uvm@uvm.dk www.uvm.dk CVR Læs mere REGERINGEN SPARER PÅ UDDANNELSE
20. september 2004 Af Søren Jakobsen REGERINGEN SPARER PÅ UDDANNELSE Regeringen har ved flere lejligheder givet udtryk for, at uddannelse skal have høj prioritet. I forslaget til finansloven for 2005 gav Læs mere Voksenuddannede på KVU- og MVU-områderne
08-1230 - 23.2.2009 Voksenuddannede på KVU- og MVU-områderne Danmark står over for en periode med stigende ledighed. Der vil imidlertid fortsat være mangel på arbejdskraft i nogle sektorer. Der er dokumentation Læs mere Analyse. Tyndere glasloft, men stadig få kvinder blandt topindkomsterne. 26. august 2015. Af Kristian Thor Jakobsen
Analyse 26. august 21 Tyndere glasloft, men stadig få kvinder blandt topindkomsterne Af Kristian Thor Jakobsen Ligestillingen i forhold til køn og uddannelse har gennemgået markant udvikling de seneste Læs mere Viborg Gymnasium og HF Hf
NOTAT 53 12.08.2016 HVAD BETYDER GRUNDSKOLEKARAKTEREN FOR VEJEN GENNEM UDDANNELSESSYSTEMET? Sammenfatning I denne uge starter landets grundskoler op efter sommerferien. For de ældste elever er det måske Læs mere Faktaark om Danskuddannelse
Faktaark om Danskuddannelse 1. Baggrund og formål Den grundlæggende danskundervisning for nyankomne udlændinge sker efter lov om danskuddannelse til voksne udlændinge m.fl. Formålet med uddannelse i dansk Læs mere De gymnasiale uddannelsers arbejde med overgangen til videregående uddannelse
Aftalebeskrivelse Til Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling Fra EVA De gymnasiale uddannelsers arbejde med overgangen til videregående uddannelse Et grundlæggende formål med de gymnasiale Læs mere Profilmodel 2015 Højeste fuldførte uddannelse
Profilmodel 15 Højeste fuldførte uddannelse En fremskrivning af en ungdomsårgangs højeste fuldførte uddannelse Profilmodel 15 er en fremskrivning af, hvordan en ungdomsårgang vil uddanne sig i løbet af Læs mere Akademiuddannelse i Sundhedspraksis
Akademiuddannelse i Sundhedspraksis Akademiuddannelse (vvu) i Sundhedspraksis Kort videregående uddannelsesniveau Uddannelsen giver kompetencer til at varetage generelle og specialiserede funktioner og Læs mere I den undersøgte periode har 6416 deltaget i en af de 4 arbejdsmarkedsuddannelser, der indgår
Den Grundlæggende Lederuddannelse Deltagernes evaluering af Den Grundlæggende Lederuddannelse i 2004 August 2005 Den Grundlæggende Lederuddannelse Denne undersøgelse giver en sammenfatning af deltagernes Læs mere FFL 14 besparelser på SVU
13-0186 - BORA - 10.09.2013 Kontakt: Bodil Rasmussen - bora@ftf.dk - Tlf: 3336 8869 FFL 14 besparelser på SVU Den varslede beskæring af SVU vil få alvorlige konsekvenser for kompetenceudvikling blandt Læs mere Fordelingen af det stigende optag på de videregående uddannelser
Fordelingen af det stigende optag på de videregående uddannelser En kortlægning af udviklingen i studenterpopulationen på universiteter, professionshøjskoler og erhvervsakademier ERHVERVS- AKADEMIERNE Læs mere Aftalebeskrivelse. Evaluering af studieområdet på htx
Aftalebeskrivelse Evaluering af studieområdet på htx Studieområdet på htx og hhx og almen studieforberedelse (AT) på stx hører til blandt de mest markante nyskabelser i den reform af de gymnasiale uddannelser, Læs mere Aftalebeskrivelse. Evaluering af studieområdet på hhx
Aftalebeskrivelse Evaluering af studieområdet på hhx Studieområdet på hhx og htx og almen studieforberedelse (AT) på stx hører til blandt de mest markante nyskabelser i den reform af de gymnasiale uddannelser, Læs mere Vi uddanner medarbejdere, ledere, ledige og selvstændige i forhold til de aktuelle behov på det nordjyske arbejdsmarked. www.amunordjylland.
Vi uddanner medarbejdere, ledere, ledige og selvstændige i forhold til de aktuelle behov på det nordjyske arbejdsmarked. Program Kompetencespindet og andre værktøjer Hvordan afdækkes kompetencebehovet Læs mere Indsæt foto: Skift eksisterende foto: Skift farve i bjælke:
www.eva.dk Standardmerit, meritpraksis og realkompetencevurdering på erhvervsuddannelserne Ved specialkonsulent Michael Andersen, Praktikermøde for faglige udvalg, torsdag den 9. oktober 2014 Disposition Læs mere Udbudspolitik for arbejdsmarkedsuddannelserne
Indledning... 2 Mål for udbudspolitikken... 2 Skolens strategi... 3 Afdækning af behov... 4 Markedsføring... 4 Samarbejdsrelationer... 5 Udlicitering... 5 Udlagt undervisning... 6 Revision... 6 1 Indledning Læs mere AARHUS AU UNIVERSITET BUSINESS AND SOCIAL SCIENCES. i Økonomi og Ledelse
AARHUS AU UNIVERSITET BUSINESS AND SOCIAL SCIENCES HD i Økonomi og Ledelse HD økonomi & ledelse vejen til en karriere i erhvervslivet HD er en anerkendt diplomuddannelse med specialisering inden for det Læs mere DA s bemærkninger til dagsorden for mødet den 29. juni 2015
Rådet for Ungdomsuddannelser - unge, der ikke tager den lige vej til uddannelse DA s bemærkninger til dagsorden for mødet den 29. juni 2015 18. juni 2015 BTF Dok ID: 61587 Dagsorden 1. Velkomst ved formanden Læs mere Diplomuddannelse i vurdering
Diplomuddannelse i vurdering Akkreditering af ny uddannelse Journalnummer: 2009-0082/KJE DANMARKS EVALUERINGSINSTITUT Diplomuddannelse i vurdering Akkreditering af ny uddannelse Journalnummer: 2009-0082/KJE Læs mere Lederudvikling Lederne April 2015
Lederudvikling Lederne April 15 Indledning Undersøgelsen belyser blandt andet: Om respondenterne har gennemført en lederuddannelse, og hvilken lederuddannelse, de har gennemført Hvilke lederudviklingsaktiviteter Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback