Fodboldklubber er ren Ebberød Bank | Berlingske Business
FC København er i en økonomisk klasse for sig, ikke mindst som fjerde ben i ejendomskoncernen Parken Sport &amp; Entertainment. Men med weekendens knusende 6-2 sejr over en af de værste konkurrenter i ?Superligaen, AaB, cementerede FCK sin favoritværdighed til at vinde det danske mesterskab og dermed bevare håbet om at kvalificere sig til den økonomisk givtige Champions League. Foto: Anders Kjærbye
Pengene fosser ud af fodbold-­Danmarks flagskibe. Det er en dårlig forretning at drive fodboldklubber og endnu dårligere at være aktionær. Som Brøndby-formanden Jan Bech Andersen har ladet forstå, handler fodboldledelse ikke nødvendigvis om at drive en stabil, overskudsgivende virksomhed, men mere om passion og følelser, og så må økonomien komme i anden og tredje række. I fodbold er økonomisk fornuft sat ud af kraft.Ser man på de fire store og mest ambitiøse klubber i Danmark lige nu, så har FCK, Brøndby, AaB og FCM i deres seneste regnskaber samlet set tabt 155 mio. kr. på den nederste bundlinje. FCKs moderselskab ­Parken Sport & Entertainment er netop kommet med regnskab, et minus på 34 mio. kr.Dykker man lidt ned i regnskaberne er der dog stor forskel på de enkelte virksom­heders økonomi. Mest kontant udfordret er Brøndby og FCM, som alene overlever på nåde og vilje fra de to klubbers hoved­aktionær, mens FCK, som er en del af den større Parken-koncern, synes at have bedre fat om økonomien. Den økonomisk mest ­stabile af disse fire fodboldklubber er ­Aalborg-virksomheden AaB, som har sat tæring efter næring. I øvrigt efter voldsom søgang årene forinden.
AaB kørte i en årrække konstant med store underskud, men mesterskabet og Champions League-deltagelse gav en enorm engangsgevinst i 2014, og den lever AaB fortsat på.Tre af disse selskaber er børsnoterede, nemlig Parken, Brøndby og AaB, og ser man afkastet over de seneste fem år har det været en tordnende fiasko, aktionærerne er blevet klædt af. Mesterholdet FCM blev flået af børsen i juni 2015, og også her står aktionærerne tilbage med tomme lommer. Går man tilbage i regnskaberne udtrykker ledelserne i de pågældende fire fodboldforretninger hvert år fortrøstning om og tro på, at bedre tider er på vej. Dyre spillerkøb, for høje lønninger og uforudsete udgifter har hver gang gjort disse forhåbninger til skamme.Også i de seneste regnskaber fra 2015 udtrykkes der håb om forbedringer i økonomien. Herning-klubben er i dag ejet af den engelske rigmand Matthew Benhams, og havde det ikke været for hans lån til FCM og hans afgivelse af en økonomisk støtte­erklæring til klubben, så ville FCM være gået konkurs. Men selv med Benhams-penge og lån viser det seneste regnskab altså et dundrende underskud på 65 mio. kr., egen­kapitalen er forsvundet, og der et voldsomt dræn på likviditeteten (negativt cashflow). FCM-ledelsen har en forhåbning om et ­overskud i indeværende år på fem mio. kr.
Men det rækker ikke langt. Og hvad Benhams økonomiske støtteerklæring helt konkret er værd vides ikke. Forsvinder stor­aktionæren, trækkes tæppet væk under FCM. Med til at forværre og forvirre situationen i fodboldøkonomierne er den efterhånden ganske udbredte praksis – og dårlige vane – med, at hovedaktionæren låner penge til klubben. Benhams har lånt FCM penge i to ombæringer, og det kræver uhyre skarpe armslængdeprincipper, hvis omverdenen og kreditorer skal have tillid til disse interne handler.Sådan er det også i Brøndby. Hovedaktionæren Jan Bech Andersen har i to omgange spædet til med private lån til den underskudsgivende Brøndby-forretning, og lige lidt har det hjulpet. Brøndby har igen brug for ny kapital. Der har været forlydender om, at Jan Bech Andersen er klar til at komme med 80 mio. kr. i frisk kapital. Beslutter Jan Bech sig for at spytte ekstra i kassen i Brøndby, skal han således ikke kigge på aktieafkastet over de seneste mange år, men i højere grad betragte tabet på sine Brøndby-aktier som prisen for den passion og glæde han måtte have ved at eje Brøndby.FCK er en historie for sig, fordi selskabet er et af fire forretningsben i ejendomskoncernen Parken Sport & Entertainment. Netop ejendomsinvesteringerne i Parken er med til at stabilisere dette minikonglomerat. Selv om der er fortsatte markante underskud i både fodbold- og fitnessforretningen, ­opvejes det i nogen udstrækning af overskud på ejendomme og Lalandia. Parken forventer et plus i 2016. Det kan dog med et trylleslag blive forvandlet til et lykkeår, hvis FCK kommer igennem til det forjættede land, gruppespillet i Champions League. I så fald en ekstragevinst i størrelsesorden 120 til 150 mio. kr.
Afgørende for enhver virksomhed er likviditeten. Løber pengekassen tør, risikerer virksomheder at dø. Cash-flow (pengestrømme) er derfor helt essentielle nøgletal at kigge på. Penge ind og penge ud ser fornuftigt ud i både AaB og Parken, om end Parken fortsat kører med en stor gæld. Kritisk er det derimod i både Brøndby og FCM.Er Jan Bech Andersen og Matthew Benhams klar til at stille med yderligere tocifrede millionindskud, velvidende at der næppe er afkast i vente? FCM har dog også et par spillesalg at kunne hænge hatten på. Først og fremmest med det forventede salg af den 21-årige Pione Sisto, som vil kunne lukke nogle af hullerne i det økonomisk sårbare FCM.