21.11.11 Offentlige sektor i Storbritannien slås om pension
Den britiske fagbevægelse forbereder den største strejkebølge i en årrække, efter den konservative-liberale regering skærer ned i den offentlige sektor, forringer arbejdsforhold og strammer pensionsaftaler. Fagbevægelsen har varslet strejker den 30. november i hele Storbritannien mod ændringerne i pensionsforholdene. Omkring to millioner briter ventes at nedlægge arbejdet den dag, efter 20 fagforeninger med offentlige ansatte har tilsluttet sig strejken.
Regeringen svarer imidlertid igen og truer med at ændre arbejdsregler, så det bliver vanskeligere at bruge strejkevåbnet, hvis fagbevægelsen fastholder kampen mod ændringerne af pensionsforholdene. Den konservative minister Francis Maude, der tager sig af de praktiske spørgsmål i regeringen, siger til BBC, at regeringen har tilbudt at bløde op i sit forslag, men står fast på, at offentligt ansatte skal bidrage mere til pensionerne.
De må gå senere på pension end i dag, og at de kan efter regeringens opfattelse ikke generelt få mere end inden for det private arbejdsmarked. Pensionerne må baseres på en gennemsnitlig indkomst gennem arbejdsperioden og ikke tage udgangspunkt i beløbet på det tidspunkt, hvor den offentligt ansatte går på pension. Francis Maude mener, at det er udgangspunktet for forhandlinger, han er parat til at tage. Vil fagbevægelsen ikke forhandle, men lægger op til strejker, kan tilbuddet om forhandling tages af bordet.,
- Det er absolut inden for vore muligheder at gøre det. Vi har gjort det klart, at det er et betingelsesløst tilbud. Vi har mulighed for at trække det tilbage og indføre noget. Vi siger, at det er så godt, som det kan blive, siger Francis Maude.
Han advarer i kraftige vendinger fagbevægelsen mod at benytte strejkevåbnet på et tidspunkt, hvor økonomien er skrøbelig. Regeringen kunne overveje at forbyde strejker, hvis de ikke har tilslutning fra en bestemt del af medlemmerne.
- Jeg har gjort det helt klart for de faglige ledere, at hvis de opfordrer medlemmerne til at strejke på et tidspunkt, hvor der er enorme problemer i økonomien, så kan sagen om en reform af loven for strejker blive meget presserende, siger Francis Maude ifølge Reuters.
Oplægget til pensionsreformen
Den britiske faglige landsorganisation, TUC, kæmper mod pensionsreformen og opfordrer til, at lønmodtagerne slutter sig til protestbevægelsen. Den reform, som regeringen lægger op til, har tre hovedelementer, der alle er forringelser.
1. Pensionerne for de offentlige ansatte reguleres i takt med prisstigninger. Regeringen vil imidlertid ændre den måde, inflationen måles på, så en række elementer ikke længere tæller med. Det gælder ifølge TUC både boligudgifter og bestemte skatter, der normalt stiger mere end den generelle inflation. TUC henviser til en uafhængig instans ledet af Lord Hutton, der finder, at alene den foreslåede reguleringsmekanisme vil reducere pensionen med 15 procent.
2. Regeringen vil samtidig øge bidragene til pensionerne med 3,2 procent fra 2015. Det er meddelt uden forhandling og svarer til en nedskæring i lønningerne på 3 procent. Lønninger inden for det offentlige er i forvejen frosset fast. Regeringen siger, den tager hensyn til de lastlønnede ved, at der ikke bliver nogen stigning for dem, der tjener under 15.000 pund om året. Det gør de fleste, men det er som deltidsansatte. Og så tæller det ikke.
3. Regeringen vil have folk til at arbejde længere for at få en fuld pension. Pensionsalderen skal hæves til 66 år i 2020 og 68 år i 2046. Der tages ikke hensyn til, hvilket arbejde folk har haft.
Strejkebølge inden for det offentlige
Kampen om pensionerne kommer samtidig med, at offentlige ansatte i flere dele af Storbritannien allerede har opgør om ændrede arbejdsforhold. I Leeds afgør offentlige ansatte i dag, om de vil tage kampskridt mod bystyret, der både varsler fyringer og ændrede arbejdsforhold. Kampen gælder her som andre steder også, at dele af den offentlige service lægges ud til private med dårligere overenskomster.
Konflikten i Leeds gælder da også et firma, der har overtaget en række opgaver og syv måneder efter overtagelsen. Firmaet Morrison agter ifølge den største faglige inden for det offentlige, GMB, at skære 98 job inden for de sociale boliger, øge arbejdstiden uden godtgørelser, indføre natteskift og bruge flere såkaldte frivillige inden for det sociale. pmh