WWF: Pensionsinvesteringer endnu ikke på linje med Paris-aftalens mål | WWF Denmark
WWF: Pensionsinvesteringer endnu ikke på linje med Paris-aftalens mål
Nyhed lagt på den 22 december 2018 |
A rubble and debris from a landslide seen from the trail between Dengboche and Tuckla Pass above Pheriche in the Everest region of the Himalayas in Nepal. The region is currently being severely affected by climate change including an increased risk to human life from Glacial Lake Outburst Floods (GLOFS) caused by the accelerated melting of glaciers to form glacial lakes which continue to swell dangerously beyond ther natural ability to drain safely. Bad weather, seismic activity (common in the area), and lansides, like the one seen here can all act as triggers for these floods.. The Sherpa people who live in the valleys and communities below stand to lose both their lives and their livelihoods should this happen. With a recent history in the area of other catastrophic Glacial Lake Outburst Floods the local people know all too well the constant threat that hangs over them.
Danske pensionsselskabers investeringer i børsnoterede virksomheder ligger fortsat et stykke fra Paris-aftalens mål. Det viser en ny rapport fra WWF, som er gået de største europæiske pensions- og forsikringsselskaber efter i sømmene.
Igen i år udgiver WWF sin rapport: European Asset Owners: Climate Alignment of Public Equity and Corporate Bond Portfolios. Den har undersøgt i hvilken grad de største europæiske pensions- og forsikringsselskabers investeringer i bl.a. kul, olie og gas afspejler Paris-aftalens mål om at holde den globale opvarmning et godt stykke under 2 grader.
I alt indgår 33 selskaber i Europa i rapporten, hvoraf otte er danske pensionsselskaber. Men ingen af de 33 selskaber har aktie- og obligationsporteføljer, der ligger på linje med Paris-aftalens mål.
Sidste måned slog FN’s Klimapanel ellers fast, at de årene frem mod 2030 er fuldstændigt afgørende for, om verdens lande når at bremse den globale opvarmning.
Der er brug for en gennemgribende omstilling, og den finansielle sektor har en kæmpe rolle at spille ved at få de finansielle strømme til at understøtte energiomstillingen fra sort til grøn energi. I dag forvalter selskaberne i rapporten tilsammen over 2,3 billioner USD, svarende til 15 billioner kroner.
”Rapporten viser, at selv om der blandt investorer er en stigende erkendelse af de finansielle risici og muligheder, der knytter sig til klimaudfordringen, så er der generelt brug for, at selskaberne arbejder mere systematisk med klima. Ingen af pensionsselskabernes aktie- og obligationsinvesteringer er på linje med Paris-aftalens mål for alle de undersøgte teknologier. Det gælder også for de danske”, siger Hanne Jersild, seniorrådgiver i WWF Verdensnaturfonden.
WWF har identificeret de største aktivejere i 11 europæiske lande og henvendt sig til 88 af dem med henblik på at gennemføre en klimaanalyse af deres aktie- og virksomhedsobligationsporteføljer. Klimaanalysen bygger på en scenariebaseret model, der ser på i hvilket omfang de aktuelle porteføljer vil være på linje med Paris-aftalen, når man ser frem mod 2023.
Størst transparens i Norden
Ud af de 88 adspurgte pensions- og forsikringsselskaber har 33 sagt ja til, at hovedresultaterne offentliggøres i rapporten. I den forbindelse har der vist sig en markant forskel på de forskellige lande, hvad angår selskabernes transparens og villighed til, at resultaterne offentliggøres.
“Der er i Danmark og de øvrige nordiske lande større transparens i pensionssektoren, end det er tilfældet i europæiske lande som fx Tyskland og Storbritannien. Og åbenheden er heldigvis fortsat stigende herhjemme, fx offentliggør flere af de danske nu ikke blot deres investeringer i aktier, men også virksomhedsobligationer – det er et nyt og positivt skridt i den rigtige retning”, siger Hanne Jersild og fortsætter:
”Vi er sikre på, at der vil komme mere og mere fokus på, at de finansielle investorer anvender fremadskuende scenariebaserede værktøjer for bedre at kunne at tage højde for klimarelaterede risici og muligheder i investeringsarbejdet. Og på at disse analyser offentliggøres, så omverdenen kan få indblik i, i hvor høj grad investeringerne matcher bl.a. Paris-aftalen.”
Det er aktivejernes investeringer i selskaber bag nøgleteknologier på energiområdet, som elproduktion på hhv. kul og vedvarende energi, udvinding af kul, samt olie- og gasproduktion, der er blevet undersøgt.
WWF har anvendt den analysemodel som hedder Paris Agreement Climate Transition Assessment (PACTA).
Analysen er fremadskuende og scenariebaseret og bygger på en metode udviklet af konsortiet bag
Sustainable Energy Investment Metrics. Modellen måler, i hvilken grad noterede aktier og
virksomhedsobligationer er på linje med Paris-aftalen ved at sammenligne porteføljerne med forskellige
klimascenarier.
De undersøgte teknologier er Kulminedrift, kulkraft, vedvarende energi i elproduktionen samt olie- og
gasproduktion.
WWF’s analyse gør det muligt for aktivejerne at svare på tre spørgsmål:
Hvad var porteføljens eksponering til klimarelevante teknologier ved udgangen af 2017?
Vil denne portefølje af virksomheder afspejle Paris-aftalen i stigende eller faldende grad mellem 2018 og 2023?
Hvad vil porteføljens eksponering til klima-relevante teknologier være i 2023, hvis de nuværende investeringer fastholdes?
© WWF / Steve Morgan Forstør
RAPPORT: European Asset Owners: Cimate Alignment of Public Equity and Corporate Bond Portfolios