Møde mellem Sønderjysk Vandløb, Aabenraa Kommune s TMU og forvaltning - PDF
Møde mellem Sønderjysk Vandløb, Aabenraa Kommune s TMU og forvaltning
Download "Møde mellem Sønderjysk Vandløb, Aabenraa Kommune s TMU og forvaltning"
1 Møde mellem Sønderjysk Vandløb, Aabenraa Kommune s TMU og forvaltning Den 17. marts 2014 kl hos Aabenraa Kommune. Deltagere i mødet: Rasmus Lyngbak Bøgen, TMU Kurt Andresen, Næstformand TMU Thomas Meyer, Gejlå Laug Peter Hell, Hjordkær-Bolderslev-Uge Laug Jan de Groot, Rødekro-området Finn Johannsen, Sønderå/Gammelå Lorenz Peter Christiansen, Sønderå/ Gammelå Asger Kristensen, SVL Bent Sørensen, Formand TMU Christian G. Lauridsen, TMU Ole Andersen, Tsunamigruppen Martin Jørgensen, Tsunamigruppen Jens Wistoft, TMU Knud Strøm, Aabenraa Østvendt Vagn Fallesen, Aabenraa Østvendt Jens Sandvei, Gejlå Laug Peter From-Eriksen, Aabenraa Østvendt Claus B. Andersen, Rødekro-området Karsten Juhl, Bjerndrup Mølleå Kurt Westergård, Bjerndrup Mølleå Torben Heisel, SVL-styregruppen / Danske Vandløb Britt Paulsen, SVL Andreas Bonde, Hjordkær-Bolderslev-Uge Laug Hermann Thomsen, Hvirlå Vest Johanne Ludvigsen, SVL Stig Isaksen, Direktør i forvaltningen Hans Harald Hansen, forvaltningen Niels Julsgaard, forvaltningen Helga Nørgaard, TMU Referent: Johanne Ludvigsen og Britt Bjerre Paulsen. Forvaltningen har haft udkast til referat til kommentering. Referat: 1. Velkomst v. udvalgsformand Bent Sørensen og lidt om kommunens ambition på vandløbsområdet Bent lagde op til et praktisk samarbejde, omkring sammenfaldende interesser og også når der er interesser i forskellig retning. Der er dog forskellige interesser i forhold til grødeskæring og økonomi op mod naturinteresser. Han ønsker at holde fokus på det, som man kan gøre noget ved, og at vi på dagens møde ser overordnet på tingene og ikke fortaber os i detailproblemer. Kommunen er en stor aktør og bruger mange penge på vandløbsområdet. Vil gerne bruge pengene fornuftigt og finde gode løsninger for alle. Det er vigtigt at vi snakker om fremtidigt samarbejde. 1
2 2. Kort præsentation af Sønderjyske Vandløb ved Torben Heisel og vandløbslaugene i Aabenraa Kommune v. Britt Paulsen Sønderjyske Vandløb består af repræsentanter fra 5 landøkonomiske foreninger. Der er etableret en styregruppe, som består af 1 politisk repræsentant fra hver forening og samt 1 fagkonsulent fra hver forening. Sønderjyske Vandløbs formål er at sikre afvandingen og hjælpe til organiseringen af vandløbslaug for hele det sønderjyske område. Der er nu stort set etableret laug for alle vandløbsstrækninger i Sønderjylland. Laugene har valgt at organisere sig på forskellig vis. Der er lavet en hjemmeside for Sønderjyske Vandløb På hjemmesiden er der navne og telefonnumre på laugsformænd og tovholdere,. Herudover ligger der referater fra div. vandløbsmøder. Feltko Danske Vandløb er en paraplyorganisation, hvor alle afvandingsinteressenter samles i en organisation. Danske Vandløb har udviklet en applikation til smartphones, der kan bruges til, at man tager et billede med sin mobil og samtidig stedfæster billedet. Herefter kan der dannes en rapport, som kan indsendes til kommunen eller til å-lauget. Når man tager et billede via App en vil billedet kunne hentes af andre og dermed bruges også af kommunen til at følge et vandløb, hvis kommunen vælger at anvende systemet. App en samt vejledning til brugen kan findes på Feltko 3. Kort præsentation af kommunens bemanding på vandløbsområdet, herunder opgaver/funktioner/geografisk arbejdsdeling. Hans Harald Hansen fortæller, at der er 6 mand i administrationen, der arbejder med vandløbs relaterede opgaver. Vandløbsmedarbejderne havde tidligere hver en geografisk del af kommunen. I dag løses opgaverne af den, der bedst kender til forholdene, se også punkt 7. Finn Colmorn arbejder med den praktiske del i hele kommunen, hvor han bl.a. laver vandløbsopmålinger. Vandløbsentreprenørerne Entreprenørdelen var i udbud for 2 år siden, hvor kommunens entreprenørenhed vandt udbuddene i 7 af 8 områder. Entreprenør Robert Traneskov Jensen vandt licitationen i et område (Hvirlåoplandet). Britt Paulsen spørger til kontrol med entreprenørerne og Ole Andersen spørger til, hvordan man fører kontrol med egne entreprenører, som hører under samme forvaltning. Stig Isaksen siger, at han er chef for Entreprenørenheden og at der ellers ikke er en sammenhæng mellem entreprenørgården og forvaltningens folk. Der blev stillet tvivl om, hvordan forvaltningens folk kan kræve, at entreprenørerne lever op til udbuddet, hvis der samtidig er krav om besparelser. Det mener forvaltningen ikke, at der er problemer i, da de ikke har nogen direkte økonomisk 2
3 sammenhæng.. Der er kritik af, at materiellet ikke er godt nok, skovlen på gravemaskinen kan ikke nå bunden af vandløbene og kan derfor ikke rense vandløbet op. Kan entreprenøren så virkelig opfylde kravene i udbudsmaterialet. Herudover er der kritik af, at kommunen er for langsommelig med tilbagemeldingen når der har været en henvendelse fra en lodsejer. Kommunen oplyser, at der laves stikprøvevis kontrol af entreprenørernes arbejde men ikke et systematisk tilsyn med det og at de forsøger at vende tilbage så hurtigt som muligt., Hans Harald Hansen siger, at udbudsmaterialet skal sikre, at udstyret er godt nok til at kunne rense op. Hvis der ikke kan renses op med maskinen skal der renses op med hånden. Kommunens planer for regulativrevision. Der er ca km åbne og rørlagte vandløb, fordelt på 619 navngivne vandløb, hvis vedligeholdelse er omfattet af 396 regulativer. Regulativerne består af gamle regulativer fra amtet og fra de kommuner Aabenraa Kommune nu består af. Der arbejdes på, et nyt fælles regulativ for alle vandløb i Aabenraa Kommune, så man fremover kun skal slå op et sted for at se de generelle ting. Herudover vil der fortsat være en beskrivelse af de enkelte vandløbs beliggenhed, skikkelse, bundkote m.v. 4. Præsentation af kommunens hjemmesider af relevans for vandløbsområdet. Vandløbssiden med hydrometristationer kan findes på følgende adresse: Feltko Kommunen har oprettet en hjemmeside, hvor vandstandsmålinger kan følges direkte. Siden viser et kort over kommunen med målestationerne. Ved at køre musen henover punkterne vises den aktuelle vandstand, og der er mulighed for at se et diagram over målestationens målinger indenfor den seneste måned. Kommunens kortfunktion blev også vist på internetadressen For øjeblikket fungerer det bedst på Google Chrome. Vælg Kommunekort med kommunale temaer og klik på + ud for Vandløb søer hav. Sæt flueben ud for det tema, som man ønsker vist. Her er der f. eks. mulighed for at se grødeskæringsterminer ved at klikke først på i og dernæst på den gule eller grønne linje. Man kan også se vandløbsregulativer ved at sætte flueben ud for vandløb og dernæst klikke på i og på de blå linjer, som viser vandløbet. Der er planer om at lægge ugenumre ud på de enkelte vandløb, som fortæller hvornår de forventes vedligeholdt. Det vil dog kun være retningsgivende, da der sommetider vil være behov for at ændre på rækkefølgen. Feltko 5. Runde hvor laugsrepræsentanterne efter tur får ordet og fortæller, hvad de ser af udfordringer og diskussion af løsninger. Tsunamigruppen, ved Martin Jørgensen og Ole Andersen 3
4 Dette laug er startet ud for flere år siden, inden Sønderjyske Vandløb eksisterede. Dette laug blev startet op, fordi lodsejerne i området var ved at drukne, det havde været et problem i området de sidste år. Lauget har bruger Ole Andersen som konsulent. Ole vil følge mere op i forhold til regulativerne fremover. Der er uoverensstemmelser mellem regulativer og udbudsmaterialet til entreprenørerne. Martin Jørgensen siger, at lauget er interesseret i arbejde fremad, så de kan få nogle gode løsninger for lodsejerne. Bjerndrup Mølleå, Kurt Westergård og Karsten Juhl Kurt Westergaard fortalte, at han har fået en aftale med kommunen om at fremrykke grødeskæringen til inden den 1. juli. Der er store problemer med Pindsvineknop og Å-pest, de vokser meget kraftigt og når de bliver bekæmpet falder vandstanden omkring en halv meter, men problemet er, at de skyder endnu mere når de bliver skåret. Det er et problem, at det ikke er rødderne der fjernes. Der bliver også grødeskåret i tilløbene i stedet for at fjerne sand i vandløbet. Terminerne er sat efter kalenderen - kan der ikke bruges andre indikatorer f.eks. vandstand til at bestemme terminen? Niels Julsgaard oplyser, at der må laves 1 skæring i forhold til regulativet og der kan ikke bare laves en ekstra skæring, da det er ulovligt, når der i regulativet står én skæring. Nogle arter trives med grødeskæringen og får derfor en meget kraftig vækst. Kurt Westergård henviser til at regulativerne må laves om. Niels Julsgaard oplyser, at bundkoten nogle steder allerede er under regulativmæssig bund i Bjerndrup Mølleå. Der bliver efterlyst, at der bliver gjort noget for at begrænse de arter, som vokser meget efter en beskæring. Niels henviser til at regulativerne er meget gamle. Torben Heisel henviser til at der er sket mange forandringer, som skal tages med ind i overvejelserne i forbindelse med udarbejdelse af et nyt regulativ. Aabenraa Østvendt, Vagn Fallesen, Knud Strøm og Peter From-Eriksen Vagn Fallesen oplyser, at der er problemer i et vandløb, som ligger med skov til den ene side og agerjord på den anden side. Der er ifølge Vagn ikke renset op med lukket skovl siden det gik fra Rødekro til Aabenraa Kommune. Der ligger rigtig mange grenstumper i vandløbet. Der er nu blevet renset op efter, at Poul Beck og Finn Colmorn har været ude at kigge på vandløbet, det har hjulpet, men det er stadig et problem, at der så ikke er renset op i Haderslev Kommune, hvor vandet fortsætter over kommunegrænsen. Vagn Fallesen ville rigtig gerne tilbage til det gamle regulativ, hvor der ikke var problemer. Oplevelsen er, at entreprenørerne siger, at de ikke må noget som helst i vandløbene. Hans Harald Hansen oplyser, at der i det omtalte vandløb er en fast lerbund, der er blevet lavet en afgravning af dette ler og vandløbet følger nu regulativet. Lodsejerne fastholder at der også er behov for oprensning af slamlag bestående af nedfaldne kviste, blade mv. med mellemrum. Rødekro-området, Claus B. Andersen og Jan de Groot Claus henviser til, at det er en bunden opgave for kommunen at følge regulativet. Så der er ingen diskussion, kommunen skal blot opfylde deres forpligtigelser i følge regulativet. Claus Andersen 4
5 spurgte til om der er en systematik for tilsyn med at bundkoterne er overholdt. Kommunen svarede, at der ikke er en fast plan for opmåling af de enkelte vandløb, eftersom kommunen har 900 km åbent vandløb at tage sig af. Når en lodsejer henvender sig om afvandingsproblemer bliver forholdene altid undersøgt på den pågældende strækning ved pejling eller opmåling. Britt Paulsen nævner, at træer og buske optager mange. Det er vigtigt at kommunen sørger for at skære pil og buske ned hvert år, der hvor de er i vejen for vandløbsvedligeholdelsen og så skal der renses op skiftevis fra den ene og den anden side. Mange af vandløbene blev etableret i 50 erne med faskiner til at holde på det blå kvæld ler. Mange af faskinerne er blevet ødelagt i forbindelse med oprensningen af vandløbene og derfor kommer der slam i vandløbene. Kan der evt. renses op i sensommeren ved lav vandstand for at fjerne ca. 20 cm slam-lag bestående af opslemmet tørvejord og nedfaldne planterester, men som ikke tillader vandbevægelse? Hans Harald Hansen siger, at slam er noget der skal vurderes hver gang. Som udgangspunkt renser kommunen ikke op med skovl (for at undgå over-uddybning af vandløbene). Torben Heisel opfordrer til, at der kræves GPS-måling i forbindelse med grødeskæringen. Hans Harald Hansen mener ikke at man kan lave en opgravning med GPS-måling endnu. Der er endnu for stor usikkerhed ved en sådan måling. Men afviser ikke, at det kan komme på sigt. Der er det problem, at faldet i vandløbene varierer meget med stationeringen. For at kunne fastsætte gravedybden skal både station og fald på strækningen kendes for at kunne udregne koten. Når der ikke er satellit-signal virker det slet ikke. Bent Sørensen henviser til at TMU har bevilliget 0,5 mio. til at fjerne pil fra vandløbene, men Niels Juelsgaard siger, at det ikke slog til for at kunne fjerne alle pil langs vandløbene. Der bliver ydermere stillet tvivl ved om den måde pilen er fjernet på nytter noget, selvom entreprenørerne afleverer et meget fint arbejde. Herudover ser arbejdet ud til at gå yderst langsomt og måske var der mulighed for at der kunne fjernes endnu mere for de samme penge. Opgaven med at beskære pilen bliver lagt ud til en entreprenør og derfor bliver opgaven ikke løst umiddelbart efter, at der er meldt et problem ind, men det bliver samlet og gøres som en opgave, på en årstid, hvor der er plads i programmet til denne beskæring. Britt Paulsen efterlyser plan for rydning af træer og buske over de næste 3-4 år fortsætter kommunen på samme måde som hidtil? Pil gror hurtigt, og kan nå at gro op igen fra om vinteren frem til grødeskæring i august måned. Opfordring til at der findes en anden strategi for beskæringen. Hans Harald Hansen oplyser, at alt hvad der bliver beskåret i 2014 og fremover vil blive penslet med ukrudtsmiddel for at hæmme genvæksten. Knud Strøm fra fortæller, at den tidligere Rødekro Kommune brugte en grødeskærer, hvor der var påmonteret en kniv, det fungerede rigtig godt. Synes ikke Aabenraa Kommune gør det nær så godt, som den gamle Rødekro Kommune, der er stadig slam til 10 cm over drænløb fra først i 70 erne. Ødelagte faskiner er et problem i området siger Claus Andersen og Knud Strøm supplerer med, at det allerede for 27 år siden var et problem med ødelagte faskiner i Elsted Bæk. Knud Strøm er utilfreds med forløbet af et projekt, hvor kommunen har etableret to stryg, og hvor han har opfattelse af at projektet er blevet ændret efter de var blevet enige om hvordan det skulle 5
6 udformes. Martin Jørgensen fortæller at beskæring er startet op i Lundbæk, men kommunens folk arbejder meget langsomt, da maskineriet er for dårligt. De lokale entreprenører kan gøre det meget hurtigere. Claus Andersen fortæller om en type situationer, hvor vandløbene oprindelig var projekteret med faskiner og betonrør, fordi det var en meget mudret bund. Claus Andersen fortalte i øvrigt om en situation hvor hans nabo havde meldt ind med problemer i et vandløb (Kopsholt Bæk) i oktober og indtil januar var der ikke gjort noget ved problemet. Det opfatter Claus Andersen, som mangel på respekt for landbrugserhvervet, da landbruget er afhængig af, at der kan ske en afvanding af arealerne for at man kan dyrke arealerne. Landmanden havde selv fået lavet en opmåling af en landmåler og kommunen ønskede efterfølgende at lave sin egen opmåling. Det er uholdbart. Niels Julsgaard fortæller, at der kommer nogle meget forskellige opmålinger, hvor der især er fokus på de højeste punkter i vandløbsbunden. Britt siger, at lodsejeren selvfølgelig er ude efter at påpege problemerne, når han har en landmåler med ude, men at der generelt måles i de stationer, hvor vi har en regulativbundkote, for at efterprøve om regulativet er overholdt. Hvis kommunen ønsker en fuld opmåling af vandløbet, er det en anden sag og en anden omkostning. Britt gør opmærksom på, at når først landmanden har valgt at inddrage en rådgiver og betale for en opmåling af en landmåler, så er det fordi der er et virkeligt problem, og så er der allerede sket skade i forhold til afgrøden, og dermed lidt tab. Kommunen bliver derfor nødt til at opfatte det som et akut problem, som skal tages hånd om med det samme. Der er diskussion omkring, hvorvidt der skal skiftes mellem den ene og den anden side, når der renses op og om det er helt retfærdigt, som det foregår. Jens Wistoft foreslår, at der kan varsles på hjemmeside eller via sms inden entreprenøren kommer. Det er lidt svært umiddelbart, men kommunen tager det med i overvejelserne. Peter Hell siger, at han tidligere har forsøgt at kunne være en del af planlægningen. Har oplevet, at der køres på samme side af vandløbet hvert år, og at entreprenøren ikke altid gennemfører grødeskæringen i en hensigtsmæssig rækkefølge i forhold til tilkørsel med maskiner mv. Spørger til om det er beskrevet i udbudsmaterialet, hvordan der skal køres i forbindelse med oprensningen. Britt supplerede med at hun sammen med Peter Hell har spurgt kommunen hvem man kunne aflevere forslag om tilrettelæggelse af vedligeholdelsesarbejdet til, men kommunen har ikke anvist en praktisk måde at få sådanne oplysninger formidlet til entreprenøren på. Stig Isaksen sagde, at kommunen vil overveje, hvad der kan indarbejdes i udbudsmaterialet fremadrettet, kommunen vender tilbage med et svar. Sønderå / Gammelå, Finn Johannsen og Lorenz Peter Christiansen Finn Johannsen oplyser, at Læsbæk er blevet renset op og den er renset så kraftigt op, at sandet fra brinkerne nu rutscher ned i vandløbet, faskinen er ødelagt. Der blev sat en ny faskine for ca. 10 år 6
7 siden. Entreprenøren er ikke omhyggelig nok i forhold til faskinerne. Rødebæk er blevet renset alt for hurtigt op og der er sprunget over, hvor det ikke var nemt at komme til og samtidig var maskinen for lille til at kunne nå helt til bunden. Finn henviser til, at det kunne laves et godt samarbejde med Tønder Kommune omkring oprensning og grødeskæring. Kurt Andresen gør opmærksom på, at en pukkel af sand i et vestvendt vandløb betyder rigtig meget for vandløbet vandføringsevne. Gejlå, Thomas Meyer Spørger, hvem der har forpligtigelsen til oprensning af vandløbene i Statsskovene, problem mellem Hønsnap og Hokkerup. Larvebåndet kører over træer uden at melde ind, det burde være en pligt at melde ind. Kommunen svarer, at vandløbsmyndigheden har forpligtigelsen i vandløbet og lodsejeren (dvs. statsskoven i dette tilfælde) udenfor vandløbskassen. Britt Paulsen opfordrede kommunen til at tage fat i skovdistriktet og følge op på, om de mangler at rydde op efter stormen. Hans Harald Hansen siger, at udbudsmaterialet skal sikre, at udstyret er godt nok til at kunne rense op. Hvis der ikke kan renses op med maskinen skal der renses op med skovl. Niels Julsgaard opfordrer til at lodsejerne melder ind, når der er fejl. Samtidig opfordres til, at man melder ind via mail, da det godt kan være svært ud fra en telefonsamtale. Samtidig er der kritik af, at det er svært at få tilbagemelding via telefon. Kommunen har efterfølgende meddelt, at Naturstyrelsen er blevet bedt om at opprioritere fjernelse af træerne, der spærrer i Gejlå, i forbindelse med den igangværende, større oprydning i området. Hjordkær Bolderslev Uge Vandløbslaug, Peter Hell og Andreas Bonde Stadig samme problemer, som for 20 år siden, håber der sker noget nu. Med hensyn til fælles regulativerne, så forventer Peter Hell at få dem i høring. Peter spørger til vandløb, som ikke er blevet renset de sidste 3 4 år, regulativet bliver ikke overholdt. Finn Colmorn har været ude at se på vandløbet. Bent Sørensen opfordrer til at alle melder fejl ind når de oplever dem. Peter spørger til udbudsmaterialet, om vi kan se det. Stig Isaksen siger, at de vil sende udbudsmaterialet ud til os. Kurt Andresen spørger om der er mulighed for at inddrage Sønderjyske Vandløb og laugene inden nye regulativer sendes i endelig høring. Jan de Groot spørger til, hvem der bliver hørt i forbindelse med ændringsprojekter i vandløbene (f.eks. nedlæggelse af styrt i Surbækken). Niels Julsgaard oplyser, at kommunen forsøger, at høre de rigtige, som er interessenter i vandløbene. Britt opfordrer til, at kommunen sender i høring lidt længere ud end tidligere, da høringen også bør ske i forhold til arealer, der afdræner til vandløbene, evt. gennem anden mands mark. Peter From-Eriksen: en effektiv vandløbsvedligeholdelse er en god investering - vedligeholdelsen er 7
8 en forudsætning for at landmændene kan drive et rentabelt jordbrug, som skaber arbejdspladser og produktion, og giver skatteindtægter i kommunen. Martin Jørgensen spørger til, hvor mange % af de bevilligede beløb til vandløb, der bliver brugt til den egentlige vedligeholdelse og ikke til administration eller opmåling. Kommunen svarede, at der er et driftsbudget på ca. 3 mio til vedligeholdelse, og ca. 6 medarbejdere i forvaltningen. 6. Fremtidigt samarbejde, vandråd og vandplaner m.v. Brug hjemmesiden mest muligt og brug de 6 medarbejdere som arbejder med vandløb. De vil sørge for, at man får kontakt til den der er geografisk bedst inde i det enkelte område. Kommunen vil forsøge at besvare alle spørgsmålene, der kom på mødet og inden mødet skriftligt. Det blev foreslået, at der holdes et årligt møde med lodsejer-repræsentanter for at følge op. Britt Paulsen efterlyste et møde i efteråret 2014 til at følge op på alle de problemstillinger, der har været rejst. Kommunen mente godt at der kunne holdes et møde med laugsrepræsentanter i efteråret Vandråd og vandplaner: Landbrug og Fødevarer, Sønderjyske Vandløb og Danske Vandløb har fået plads i vandrådene i det sydjyske. I Kruså-Vidå er det Asger Kristensen, Ole Hollender (bestyrelsesmedlem i LHN) og Torben Heisel, der repræsenterer de tre organisationer, og i Lillebælt Jylland er det Britt Paulsen, Thomas Hansen (formand Kolding Herreds Landboforening) og Torben Heisel. Opsamling og afrunding v. Torben Heisel og Bent Sørensen Der er km vandløb, det er langt rundt, men kommunen vil gerne følge op. Derfor er det vigtigt, at man er meget præcis med beskrivelsen af problemet. Brug gerne foto og send til kommunen via mail. Der er ros til dataloggen. Torben Heisel foreslår, at man bruger App en fra Danske Vandløb DV-Vandløbstjek til at registrere problemer i vandløbene, da alle data så bliver samlet og kan bruges af dem der arbejder med vandløbene. Det giver efterhånden et godt billede af tilstanden i vandløbene. Andreas Bonde spørger, hvor mange penge der skal til for at sikre en god oprensning. Finn Johannsen oplyser, at man i Tønder Kommune har aftalt et længere møde nemlig 3 timer næste år, for at komme ordentligt omkring alle emner, opfordring til at man gør det samme i Aabenraa Kommune. Dette bakkede kommunen op om, og Rasmus Bøgen fra TMU nævnte det også. 8
9 Spørgsmål / emner, som var fremsendt inden mødet, og som ikke blev behandlet på mødet: Kunne man få en fast kontaktperson i udvalget, der havde vandløb som område? Hvordan registrerer entreprenørerne træer og buske, der er i vejen i når de skal skære grøde og hvordan bliver oplysningerne brugt? Plan for tømning / oprensning af okkerbassiner, og oprensning på tilsandede strækninger opstrøms når okkerbassinerne bliver fyldt med sand og okker, bremser det for vandet, så sand også aflejres på opstrøms strækninger. Disse skal derfor også gås efter i forbindelse med oprensning af sandfang. Svar: Et okkerbassin vil kunne opsamle såvel sand som det okker, det er indrettet til at opsamle. Okkerbassinerne er større end sandfang, men med den alder, som de efterhånden har, er det relevant at undersøge forholdene. Dette er allerede gjort i ét tilfælde ved Surbæk. Opgravning er dog en større entreprenøropgave end almindelig vandløbsvedligeholdelse. I Gejlå og dens tilløb i statsskoven fjernelse af træer og grene, der er væltet ned over / i vandløbet efter storm og i det hele taget hvad gør kommunen og hvad gør skovdistriktet? Kontrol af at der er passage? Svar: Naturstyrelsen er blevet bedt om at opprioritere fjernelse af træerne, der spærrer i Gejlå, i forbindelse med den igangværende, større oprydning i området. 9
Referat af møde mellem Sønderjyske Vandløb og Teknik- og Miljøudvalget i Aabenraa Kommune
Referat af møde mellem Sønderjyske Vandløb og Teknik- og Miljøudvalget i Aabenraa Kommune Torsdag d. 7. maj 2015 kl. 13.30 til 15.30 på Aabenraa Rådhus. Til stede var: Teknisk Udvalg: Bent Sørensen, Kurt
Dialogmøde med ålaugene. Onsdag den 4. marts 2015
Dialogmøde med ålaugene Onsdag den 4. marts 2015 Velkomst v/ Søren Revsbæk Dagsorden 18.00-18.15 Velkomst ved Søren Revsbæk 18.15-19.30 Vands egenskaber i og omkring vandløb, indlæg ved civilingeniør Kristian
2. Hvor tilfreds er du med, om det var muligt at få fat i den rigtige medarbejder fra Herning Kommune?
1. Hvilket vandopland tilhører dit vandløb? 2. Hvor tilfreds er du med, om det var muligt at få fat i den rigtige medarbejder fra Herning Kommune? 2.1 Hvordan kontaktede du vandløbsmedarbejderen? (telefon,