Fødevarestyrelsen: Sådan afslørede vi den falske honning | Ingeniøren
Fødevarestyrelsen: Sådan afslørede vi den falske honning
NMR-spektroskopi er under beskydning for at være en dårlig måde at analysere fødevarer på. Fødevarestyrelsen forsvarer metoden og forklarer her hvorfor.
18. feb 2016 kl. 06:30
Tirsdag kunne Fødevarestyrelsen afsløre i Ekstra Bladet, at tonsvis af kinesisk honning tilsyneladende er havnet på de danske hylder.
Ifølge artiklen nægter importøren, Scandic Foods, at der er noget i vejen med honningen, og hævder, at testen, som viste, at der er blandet sukker i fire ud af fem prøver af honning, ikke er valid.
Fødevarestyrelsen står dog 100 procent ved metoden, fortæller specialkonsulent i laboratoriet Nicolai Z. Ballin.
»Vi stoler på analysen, som kommer fra et anerkendt og akkrediteret laboratorium. Mange prøver at sætte metoden i miskredit, men jeg er sikker på at laboratoriet har tænkt sig godt om,« siger han.
Læs også: Tonsvis af kinesisk svindel-honning på hylderne i Danmark
Laboratoriet er Eurofins i Nantes i Frankrig, som Fødevarestyrelsen jævnligt benytter, og i dette tilfælde har laboranterne brugt NMR-spektroskopi til at undersøge, om honningen var ægte.
Mistænkeligt fingeraftryk
Det er en såkaldt fingerprint-metode, som holder et billede af prøvernes molekylære struktur og opbygning op mod et stort katalog af eksisterende produkter, i dette tilfælde honning.
Ved at placere prøverne i et kraftigt magnetfelt og skyde på det med RF-pulser kan laboratoriet se, hvordan frekvenserne bliver absorberet, i denne metode med specifikt blik for hydrogenatomerne.
Læs også: DTU får nye faciliteter til NMR-spektroskopi
På den måde er det muligt at få det spektrum frem, som giver prøvens fingeraftryk, og dette kan nu sammenlignes med de øvrige fingeraftryk i databasen.
Og her viste Eurofins’ analyse altså tydelige tegn på, at noget var galt, fordi fire ud af de fem testede prøver ikke lignede dem fra databasen.
Honning indeholder i store træk næsten kun glukose og fruktose, men der er dog også andre elementer såsom sukrose og diverse enzymer og mineraler. Og selv om de formodede svindlere har været gode til at tilsætte glukose og fruktose til honningen i et autentisk blandingsforhold, så har NMR-analysen formodentlig vist, at de andre elementer manglede. Og derfor kunne der ikke være tale om honning.
Læs også: Spørg Scientariet: Hvorfor kan babyer ikke tåle honning?
Teknikken kan ikke finde den rygende pistol
Kritikere mener, at metoden ofte kommer til kort, fordi en konkret sammenligning kræver en database med mange sammenligningsmuligheder for at være troværdig, og spørgsmålet er, hvor stort biblioteket skal være.
Ifølge Nicolai Z. Ballin har Eurofins imidlertid flere end 3.500 slags honning i databasen, og han understreger, at det, sammen med Eurofins’ generelle troværdighed, er nok til at give et validt billede. Laboratoriet var i 2014 med til at udgive en forskningsartikel om netop brugen af NMR til analyse af honning.
Teknikken kommer dog til kort, når det handler om at udpege det helt præcise problem i honningen. For NMR kan kun pege på, at der er noget galt, men ikke hvad der er galt.
Læs også: Kæmpemagnet skal føre til målrettet medicin og bedre materialer
Den kan derfor ikke afsløre, præcis hvilken type sukker der er hældt i, og det kan for nogle godt give anledning til usikkerhed, mener Nicolai Z. Ballin.
»Man kan på den måde ikke se ‘the smoking gun’, og man er jo vant til at få et tal stukket ud i forbindelse med en analyse. Men Eurofins siger, at de kan se, at der er tilsat sukker, og det stoler vi på,« siger han.
Alternativet havde ifølge Nicolai Z. Ballin været at benytte sig af de mere gammeldags target-metoder, hvor man målrettet kan lede efter specifikke fremmedelementer i en prøve.
Læs også: Nu kan honningen tappes direkte fra stadet Men når Fødevarestyrelsen hælder mere til at tro på NMR-metoden i forbindelse med svindel, skyldes det, at man i target-undersøgelser skal vide, præcis hvad man leder efter, hvor NMR skyder mere bredt. Tilliden til metoden er stor, metoden er akkrediteret, og derfor er det ikke nødvendigt at følge op med andre typer analyser nu, lyder det fra Nicolai Z. Ballin.
Eurofins har selv prøvet at undersøge, hvilken type sukker der var tale om, men har kun kunnet snævre det ind til ikke at være C3-sukker, dvs. sukker fra majs og sukkerrør. Derfor regner de med, at det stammer fra andre typer planter som f.eks. ris, hvede eller roer.
Vil gerne have egen maskine
Ifølge Nicolai Z. Ballin er det første gang, Fødevarestyrelsen får analyseret prøver ved hjælp af NMR-spetroskopi, men det bliver ikke sidste – kritik eller ej.
»Det er så smart, at man kan se så bredt på en prøve i stedet for at skulle starte fra en ende af med at lede efter specifikke fejl og måske ende med ikke at finde dem. Så jeg håber, at vi med tiden selv får en maskine i huset,« siger han og understreger, at det selvfølgelig kommer an på, hvor nem adgangen bliver til bibliotekerne over relevante fingeraftryk fra fødevarer.
Læs også: 'Magnetisk tunge' forudsiger smagen af fødevarer
Han håber dog på, at det bliver taget op i EU-regi.
»Der er indsamlet mange fødevareprøver i EU, og man kunne forestille sig, at det på et tidspunkt blev samlet på EU’s referencelaboratorium. Men der går nok nogle år,« siger han.
Den tekniske side af 'honninggate' er dog afsluttet for nu, og næste skridt er ifølge leder af Fødevarestyrelsens rejsehold Michael Rosenmark, at Fødevareministeriets klagecenter skal tage stilling til, om det tildelte påbud mod at sælge honningen skal opretholdes. Den afgørelse vil blive truffet i denne uge.
Mere om FødevarerNye kvælstoftal udfordrer Venstre-regeringens landbrugspakkeHåndholdt scanner afslører det sande indhold i supermarkedernes madUndersøgelse: Vi spiser hellere græs og alger end insekter
Meget mere, men lidt grundigere, tak
Godt at Fødevarestyrelsen tager nye metoder i brug. Specielt når de kan fange svindel der ellers ville være gået ubemærket.
Helt generelt syndes jeg der er brug for meget mere kontrol med forbrugsvare. Tror der er mange underlødige vare på markedet.
Men jeg finder det lidt problematisk at man lige fra starten vælger at stole blindt på denne metode.
Ved godt at den har været brugt i lang tid til andet. Men, det var måske en god ide at følge op med mere grundige analyser de første par gange.
Både for at opbygge tillid til metoden her i landet, og for at være sikker på at den faktisk leverer hvad den lover.
Det må være mugligt, med andre metoder, at præcisere hvad der er galt med honningen.
Uden dette er gjort kan jeg godt forstå at firmaet er lidt støt på manchetterne.
Det svare lidt til at få en fartbøde med den begrundelse at ”vi ved ikke hvor hurtigt du kørte, men vi kan se at det var lidt for hurtigt”
Den forklaring ville jeg ikke være tilfreds med. Selv hvis jeg godt viste at jeg faktisk kørte lidt for hurtigt.
Vi er lidt over i samme
Vi er lidt over i samme taktik som klimabenægterne bruger. Et forsøg på at så tvivl om noget, der faktisk er bred enighed om hviler på et solidt videnskabeligt grundlag. Der er alene ens egen manglende forståelse for metoden, og dermed misforståelse af dens præmisser, der er årsagen. Alle der ved noget om det, vil derimod bekræfte gyldigheden af den.
Den slags "fingerprint" teknikker bruges masser af andre steder. Da jeg skrev speciale på Afdeling for Generel Mikrobiologi ved KU i sin tid, var det også en fingerprint-teknologi, der var i fokus. Her var det bare en pulje af DNA-fragmenter, jeg kiggede på til at undersøge om en jord var økologisk dyrket eller ej. Jeg fandt nemlig ud af, at der var forskel på populationen at en bestemt type bakterier at efter om jorden var økologisk dyrket eller ej. Jeg kunne ikke se præcis hvilke bakterier (på artsniveau) det drejede sig om - og var heller ikke interesseret i at vide det - men bare at populationen var forskellig. Jeg fik nemlig et "fingeraftryk" af bakterierne i jorden. I princippet kunne man have lavet en database med jorde dyrket under forskellige metoder, forskellig geografi osv. og have lavet samme analyse som i NMR-spektroskopi.
Så som sådan er teknologien accepteret, og det geniale er, at man netop kan afsløre ting uden at vide hvad man leder efter. På den måde undgår man katten efter musen, hvor der hele tiden bliver opfundet ting der ikke kan spores, da man ikke leder efter dem (lidt lige som doping). Det behøver man ikke længere, men kan bare pege på at der er noget galt.
Re: Vi er lidt over i samme
Men når det udelukkende er fingerprint så kræver det jo også at du har ALLE positive prints i din database, nu lyder det på artiklen som om det ikke bare er en metode der matcher prøve med database, så så længe honning type 3501 ikke afviger voldsomt fra de andre er der nok ikke problemer.
Flyteknisk ingeniør Structural Design Engineers
Lead Engineer for Fire Systems
BIM-manager der vil gå forrest Alle job