N[ 1 EUJLL: wldr-= tu. Julekonkurrence s.17. Kommentar s.18 LOI(ALHISTORISK TIDSSKRIFT FOR LØGSTØR OG OMEGN 16. ÅRGANG NR. - PDF
N[ 1 EUJLL: wldr-= tu. Julekonkurrence s.17. Kommentar s.18 LOI(ALHISTORISK TIDSSKRIFT FOR LØGSTØR OG OMEGN 16. ÅRGANG NR.
Download "N[ 1 EUJLL: wldr-= tu. Julekonkurrence s.17. Kommentar 32. .. s.18 LOI(ALHISTORISK TIDSSKRIFT FOR LØGSTØR OG OMEGN 16. ÅRGANG NR."
1 wldr-= tu N[ 1 EUJLL: LOI(ALHISTORISK TIDSSKRIFT FOR LØGSTØR OG OMEGN 16. ÅRGANG NR.2 NOVEMBER 1996 INDHOLD: Julekonkurrence s.17 ' Kommentar 32.. s.18 Mændene med sangerindeøjnene. Af Johs. Sørensen, s.19 Vesterbro eller Torvegade. Af N.H.L' ' '. s'22 Erindringer vedr. Seminarietiden af N.C. pedersen,. s.2b2 KREJL udkommer med 4 numre om året, ca september - november februar og april. Omfang 16 sider pr. nummer. Redaktion: N.H.Lindhard Ekspedition: Balles boghandel, Østerbrogade, 9670 Iøgstør. Telefon Postgiro I Årsabonnement: 6i kr. ISSN Tryk: løgstør Bogtrykkeri. Nå, nu skal vi ti1 det, igen..jo, altså julekonkurrencen. Det er 14. gang. Naturligvis! Ja, det kunne du 1i' at vide. Hva' skal vi? Nåh, den. Tror du folk gider mere? Hvaffor no'en bil]eder skal vi ta' denne gang? God fornøjelse med julekonkurrencen og den flotte artiklerne inde i bladet. Der er guf for nostalgikere. skal gerne være hos Balle inden jul. præmie, men glem ik-lie at læse Løsninger til konkurrencen3 tvlli4r l-l-rer l'tr tvlel-t Sr\L loni'jr [D:i!ØJt:lnr ltr Tiden, jeg her vil beskrive, ligger tilbage til omkring Det var dengang, der var gang i arbejdet på havnen. Der var f.eks. fast ruteforbindelse pr. damper til Kobenhavn hver uge. Der kom gødning pr. skib til både købmand Møller, købmand Th. Lund Salvesen og købmand H.P.Nielsen. H.P.N.s forretning Iå dengang i Skolegade på hjørnet af Skolegade og Hjorlens Gyde. Skolegade hedder i dag Købmagergade. Der kom kul til købmand Jacob Møller, og der kom træ pr. skib til både I-,øgslør Savskæreri og tømmerhandler Kold. Der stod store tømmerstabler på havnen, der kom sågar levende svin sejlende til L,øgstøt Svineslagteri. De kom med aggersundfærgen fra Hanherred, de gik på færgens åbne dæk, og når der kom sådan en ladning, skulle hele staben af slagteriarbejdere ned for at henle dem. Der var dengang en sti bagom posthuset, her blev svinene drevet gennem, op forbi stationen og så ind på slagteriet. Der var altid folk på havnen, når der ankom skib med kul til easværket, det var købmand Jacob Msller, der stod for importen, men kullene blev losset direkte på lastbiler og kørt til det gamle kulhus, det kulhus som netop i dette år er blevet nedrevet. It4an siger det gamle kulhus, men det er nu kun det halve af det, der er gammelt, idet der omkring 1938, vil jeg tro, blev b1'gget en side til dette hus, som jo så er den n1,e del af samme. Svin, dcr er konrmct nicd Aggcrsundfær_ucn, i Jcntbancgade på vej mod slagtcrict. 194 Men det jeg vil fortælle om er en oplevelse fra omkring Der kom en damper fra Tyskland med gasværkskul, det var f.ør der var noget, der hed kulkranen i Ugstør. Alle byens havnearbejdere mødte så op for om muligt at få et job med at losse damperen. Det var nemlig en god tjans, men det var også et hårdt arbejde; der var jo ikke de hjælpemidler til et sådant stykke arbejde, som man har i dag, og der blev ikke foretaget de sikkerhedsforanstaltninger, der kræves i dag. Der blev lavet et stillads på kajkanten helt ud mod damperen. Det hed stillingen. På damperen blev der sat en bom skråt ud fra maslen, det var det, der hed en lossebom. I overste ende af lossebommen blev der anbragt en 1alje, hvor igennem der gik en wire, som så var forbundet med damperens spil i den ene ende, og i den anden ende anbragte man så en lossetønde, der kume hejses ned i lasten. Denne tønde var til, (ved hjælp af en såkaldt anhuggerkrog,) at skifte, således at man kunne bruge to lossetønder. Medens den ene var oppe for at blive tømt, blev den anden fyldt i lasten. Der var så to mand til at fylde kul i Iossetønden, dels med store skovle og dels med håndkraft. Vi har ikke et billede af kullosning udcn kran i l+gstør, men billedet fra Nibe giver situationen ganske godt, bortset fra at kullene kørcs direkte til lager. 205 Der var nemlig ind imellem så store kulstykler (stykker på størrelse med mellemstore kampesten) at det ikke kunne skovles op. Når tønden så var fuld, var det anhuggeren, der satte krogen på og gav tegn til manden ved spillet om at hejses op på stillingen. Det var ikke altid rart at stå på anhuggerens plads. Der skete jo somme tider, at der var et stykke kul, der skred af tønden og røg tilbage i lasten, og så var det jo med ikke at stå der hvor det faldt, men var der noget der så ud til at kunne falde af, var det jo anhuggeren, der skulle rage det af, inden han satte krogen på. Los9e7øuez Manden på stillingen havde også en ret udsat post. Der varjo ikke noget gelænder eller rækværk hverken til siderne eller ud mod damperen og der var dybt ned til lasten, så når han skulle trække bommen med tønden ind over stillingen, skulle han være meget varsom for ikke at smutte ud over kanten. Han skulle så tippe tønden, så kullene røg ned af en sliske og ned på den lastbil, der holdt der. Der var i reglen 3 lastbiler til at transportere kullene ud til gasværket. De to af dem var Jacob Møllers egne, og de blev kørt af de to faste chauffører. Det var brødrene Karl og Otto Kaagaard Nielsen. Den tredie var så en lejet vognmand. skeri og omkom ved et forlis, og han er altså en af de fire, der æres med mindestenen ud for Vesterhavn.) Vi var så kommet dertil, hvor lastbilen var læsset, og så kørte den langs kanalen ud til gasværket. Her stod der så folk til at læsse ind i kulhuset, og inde i kulhuset stod der så folk til at lempe det videre, så der kunne blive plads til hele lasten i kulhuset. (Jeg vil lige i denne parentes bemærke, at da tiden udviklede sig således, at olien fortrængte det faste brændsel, var der ikke mere brug for Møllers faste chauffører, så de måtte skaffe sig andet erhverv. Otto Kaagaard Nielsen slog sig på muslingefi- Når lastbilerne skulle runde svinget ude ved kanalbroen skete der så det, at der var så højt læs på, at der til tider røi et par stykker kul af i svinget. Så var det jo med at være vaks; vi var geme et par drenge, der stod der hver med en sæk og en trillebør, og så samlede vi kul. Det var fint brændsel til at fyre op under grubekedelen med, når der skulle vaskes storvask. Når folkene var færdig med at losse damperen, og de havde fået deres akkord udbetalt, så stod de jo der så sorte som negere, og så skulle de hjem og vaskes. En havnearbejder på den tid havde skam ikke moderne badeværelse, så det var noget med et vaskefad i køkkenet og så en etagevask, så det var så som så med at blive ordentlig ren. Om de så var aldrig så hygiejniske, så var det umuligt at vaske kulstøvet helt af omkring øjnene, og dagen efter kunne man kende dem på den sorte rand omkring Øjnene, som blev kaldt for "sangerindeøjnett. L.øgslør, den 10.sept Johs. Sørensen. 2t6 VESTERBRO ELLER TORVEGADE På det ældste kort fra 1818 er der irigen gadenavne, men Vesterbro er t1'deligt aftegnet. Navnene Vesterbro og Østerbro stammer fra det åløb gennem byen, som stadig findes fra Skoleengen og østpå. Nu er det rørlagt, men dengang var det åbent og dannede en sø lige, hvor gaden delte sig. derne delte sig, og lrvor manufakturhandler Ad. Aistrup i 1891 byggede sit store hus. Et stykke op ad gaden blev apoteket b1'gget i 1832, og på den anden side kom flere lave bygninger til håndværkere og småhandlende. Kortet fra 1818 Kortet fra c Gaden sydfra hed Søndergade op til søen, og åen skulle passeres over et vadested med en bro eller spang til de gående. Herfra hed det Vester- og Østerbro. Der var kun een b1'gning i hele Vesterbro, nemlig lige, hvor ga- Længere ude, hvor gaden blev til et trekantet torv, byggede bødker Piselhøj i 1857 den store b)'gning, som kom til at rumme posthus og købmand, og fra Løgstør Skole. Den lå på et hjørne, hvor senere Fredensgade opstod, og 227 på det andet hjørne b1'ggede murerm. K.C. Knudsen et hus i Mellem Knudsen og Østerbro boede i 1864 skomager V. Lorentzen, buntmager Christensen, sadelmager Møller og drejerm. Christensen. I 1860 havde bliklienslager Carl K. Larsen etableret sig på hjørnet. Det var ham, der fremstillede b)'ens første gadell'gter til petroleum i Han blev i 1910 efterfulgt af I-menlz Larsen, som ikke var i familie. l-arsen overtog senere drejer Christensens hjørnebutik. På den anden side efter apoteket boede bl.a. snedker Støckel, skipper Chr. Jensen og skomager Svendsen. På hjørnet i K.C. Knudsens ejendom fl;,ttede manufakturhandler Ad. Aistrup ind i 1865 og fik snart så god en forretning, at han fli,ttede hen på hjørnet af Østerbro omkring I 1879 etablerede kommunen en vandledning fra kilden i Anlæget til skolen. I betragtning af, at kilden kon.r fra den samme å, som løb tæt forbi skolen, kan Vesterbro sidst i 1860-erne. I baggrund huset med posthus og købmand. Aistrup boede på det modsatte hjøme. Skærsliberen ned prærievogn, trukket af tre hunde, \'ar et n'ledlem af cirkusslægten Mundeling. Ved siden af havde manufakturhandler Niels Andersen startet forretning i Han blev efterfulgt af bl.a. Rom Andersen. det nok siges, at man gik over åen efter vand! Også i 1879 begl'ndte bagermester P.C. Thorstensen for enden af torvet, og han 238 fik snart en blomstrende forretning. På østsiden var urmager J.P. Mortensen fl1,ttet ind ca Han blev efterfulgt af J.P.H. Mortensen, som fl)ittede til Østerbrogade og solgte til N.M. Clemmensen. Ved siden af boede togfører Ramskjær. I 1884 fik skomager Svendsen tilladelse til at oprette et garveri i sin gård på torvet. Han blev så i stand til at garve sit eget læder til fodtøjet. Da der blev opsat gadeskilte i 1893, benl'11e6. byen lejligheden til at ændre nogle gadenavne: Lars' G1'de blev til Strandstræde, Fogedgade til Tværgade og Vesterbro tii Torvegade. Apoteket blev selvstændigt, da best)'reren C.V.O.C. Andersen købte det af Nibe Apotek. Også i 1893 etablerede snedker Carl M. Philipsen et "Møbel- og Ligkistemagasin" i et lille hus ved siden af apoteket, som var bler,et udvidet i Philipsen b1'ggede i 1909 den store ejendom, som nabo til Aistrups, der var fra 1891, så nu blev der en flot facaderække langs Torvegades nordside. Philipsen blev formand for fagforeningen, vurderingsmand og brandinspektor. Ovenpå sadelmager Møller, som var Torvegade ca Apotcket cr udviclet os Aistrups hus blgget, bcggc 189i. nrcn snedkcr Philipsen er ikke fl1'ttet ind i dct bas.cstc lavc hus. Han ctablercrlc sig i 1S93. 119 der i tre generationer, blev der lavet fotoatelier. Den første fotograf hed N. Petersen, han var der omkring Så fulgte i hurtigt tempo frk. Sloth, S. Sgrensen, Birgitte Laasbl', der står som besty'rer for Chr. M. Petersen, Fjerritslev. De to sidste var Kirstine Digmann L972-15, og Helmer Lund Det var s)'v fotografer på 25 år, og så var det slut. Mange af dem fli,ttede til andre byer, så indtjeningen har nok været for lille. Bentzon. Han blev i 1894 efterfulgt af vandbl'gningsingeniør Edv. Ishøy, som boede der til og derefter til 1910 var det Hans Lauridsen. Han blev forfl1'ttet til Esbjerg, hvor han døde et hah,t år efter. Omkring første verdenskrig havde tandlæge Høegh klinik her. I 1904 begl'ndte l-øgstør Bogtrl'kkeri ved Edv. Knudsen på torvet på hjørnet af Vægtergade. Da bogtrl,kkeriet fl1'ttede, blev huset overtaget af vognmand \ I/ Torvegade sct fta torvet. T.v. Overgaards "snrorhus". T.h. skolen og Tommerups butik. Den toetages bagest med sadelmager Møller og fotografen, antageliet fik. Dignran. ca.l9i2. På hjørnet af Fredensgade begl'ndte købmand J. Tommerup, som endnu var der i slutningen af første verdenskrig, og på første sal var der lejet ud til forskellige ingeniører. Først i erne var det jernbaneingeniør Aage Peter Kollerup. Familien boede her i fire generationer, indtil huset blev revet ned i 1993 til fordel for det n1'e rådhus. På den anden side af torvet lå i begl'ndelsen af 1900-tallet "Smørhuset". Indehaveren hed Overgaard. Foruden 2510 sen var holdt op i sin høje alderdom. Ved siden af havde slagter Petrus Pedersen og Sønner solgt forretningen i 1954 til Tage Stokholm, som fortsatte til Derefter kom broderiforretningen, som til ca blev bestl'ret af buntmager Christensens enke, og senere af frk. Christiansen. Den ophgrte midt i tresserne. På den anden side af gaden var der også en broderiforretning, der hed Kirsten, i den ene ende af Philipsens ejendom. Den fl1,ttede ned i Jernbanegade, da Herman Olesen overtog det gamle apotek, der i L952 var fl1'ttet om i Østerbrogade. Der havde R. Sjørring i mellemtiden haft renseri. B1'gningen blev helt ukendelig, og det smukke gamle apotek forsvandt. Sadelmager Møllers hus mens fotograf S.Sørensen hvde atelier.ca kolonialvarer, solgte han også f.eks. porcelæn. Senere durede mejeriudsalget op med "Mælke-fru-Hansen". Manden, Jens Hansen, var vulkanisør og bedemand. Ved siden af lå fru Grøns navnkundige pensionat, hvor mange tilfl;'ttere og enlige blev fodret af. Ægtemagen drev en marskandiserbutik. Købmand Tommerup fik flere efterfølgere, bl.a. Refsgaard og Dolmer. Den sidste havde ikke rigtig succes, men huset gik så over i restaurationsbranchen med cafe Hjørnet, Polles bar og Blue Corner, som har bredt sig til hele huset. Det skete efter at barber Stefan- Længere nede på s)'dsiden havde Ellingsøe farvehandel. Den blev overtaget afjohs. Bertelsen, som i 70-erne solgte til N. Hammild. Rom Andersens ekviperingshandel blev ca overtaget af A.P. Henriksen, som blev efterfulgt af en af medarbejderne, Egon Rasmussen. Da han holdt op, overtog Hammild også den butik og byggede om. På de to hjørner mod Østerbrogade skete der også noget. Lorents l,arsens butik blev overtaget af BC-isenkram, som udvidede kraftigt, og Aistrups blev overtaget af flere manufakturhandlere efter hinanden. Nu er bygningen delt i dame- og herreforretning. 2611 set mod Østerbrogade omkring 1. verdenskrig. I baggrunden er der åbent mellem barber "Papa" Simonsens foretning t.h. og Gustav Ibsens boghandel, der er skjult t.v. På torvets østside blev to bygninger slået sammen til kommunalt brug. De rummede i en del år teknisk forvaltning, men er idag servicebl'gning for Sund By butik, hjemnrehjælp, AF, jordemoder og Lokalhistorisk arkiv. På den anden side gennemgik Piselhøjs hus en række forvandlinger til skole, Alderdomshjem, Rgde Kors Hjem, igen kommunal administration, og til sidst blev det hele revet ned til fordel for et rådhus, som var færdigt i Torve_qadc cn_e,ang der var sne. Omkring 19i0? 2712 ERINDRTNGER VEDRØRENDE SEMI- NARIETIDEN L86I.64 af Niels Chr. Pedersen. N.C.P. læste prir,,at til optagelsesprpven hos en ung lærer, men de tog fejl af tidspunktet for prqven og kom for sent. Han prqver igen året efter. N.C. Pedersen F; lno t" i*:r Fra L. Maj læste jeg atter hos lærer Nielsen et Par Maaneder, indtil Optagelseseksaminen afholdtes, det var ved Midsommertid 1861; vi mødte en slor Flok Aspiranter, mer end dobbelt saa mange, som kunde optages. Ved to Aars Forberedelse var jeg ikke kommen højere i Visdommen, end at jeg sammen med flere andre kun blev optaget "paa Prøve", det vil sige, vi Prøvemennesker maatte underkaste os en Eksamen til Jul; den bestod vi forresten allesammen og fik saa derefter vore Navne indskrevne i Seminariels Aarbøger. Min Afrejse til Ranum foregik under Livsfare. Fader havde hyret en Lystsejler i Nabobyen Lundø til at besørge mig til Bjørnsholm, Lørdag var bestemt dertil; men det stormede, Søndag var sidste Dag før Mødetiden; tidlig Morgen var Vejret medgiørligt, og vi lettede Anker; men neppe havde vi sejlet en Timestid og var kommen igjennem Hvalpsund, førend Stormen var der igjen, en vesten Orkan, altsaa Sidevind. Fjorden der, med Himmerland paa den ene Side, Salling, Fur og Mors paa den anden, er bred og dyb nok til, at der kan rejses hushøje Bølger; vort Fartøj var en liden Baad, som Stormbygerne nu og da kastede næsten helt paa Siden; man kunde kjøbt mit Liv for en billig Penge; men Manden, Skipperen, forstod fuldkomment sine Ting, en forkert Manøvre, et Fejlgreb i Sejlsnore og Ror, og vi havde ligget der. Kaptajnen paa en fuldrigget Fregat vilde øjeblikkelig paa en saadan Noddeskal være gaaet "nedenom og hjem". Vi valgte at naa Land snarest muligt, vort Landingssted blev Risgaard, en lille By eller Fiskerleje, hvor jeg lejede en Mand til at kjøre mig med Flyttegods til Ranum; vi naaede dertil tidligt paa Eftermiddagen, for Sejladsen i Stormen var jo gaaet ret hurtigt. Aldrig saa snart var jeg indtraadt i det Logis, jeg i Forvejen havde sikret mig, før der udbrød lldløs i Byen, ikke langt borte. I Mangel af et ordnet Brandvæsen optraadte selve Seminarieforstanderen som 2813 Kommandør over det tililende Mandskab, som alligevel i den vedvarende Blæst intet udrettede, Bygningen nedbrændte totalt. Jeg havde rigtignok holdt mit Indtog i Seminariebyen under Elementernes Rasen, hvem kunde vide, om det var et godt eller daarligt Varsel. Næste Dag begyndte det n1'e Skoleaar, vi blev 28 i første Klasse. I Aaret 1849 flyttedes Seminariet fra Snedsted til det mere centralt beliggende Ranum, Bygningen var altsaa temmelig ny, og for os Bønderkarle, der kun kjendte de tarvelige Almueskoler paa Landet, tog den sig helt imponerende ud; den var en enetages, teglhængt Bygning med Loftsværelser, paa Midten Gangdøren, hvot over stod med Metalbogstaver "Kongeligt Seminarium"; forneden var den dclt i 6 Rum foruden Plads til Loftstrappen, i Midten en rummelig Gang og lige overfor Bibliothek, der tillige var Lærerværelse, til venstre for disse to Rum to Klasseværelser og til højre et Klasseværelse og Orgelstuen, som den kaldtes. Paa l,oftet et Kvistværelse, hvori naturhistorisk Samling og physiske Apparater havde faaet Plads, endvidere fandtes fire aflange Værelser, 2 i hver Gavlende, oprindelig Boliger for to Lærere, siden fri Logier for otte fattige Elever. En fri aaben Plads, begrænset af Præslegaarden, Seminariet, Gymnastikhus og en Landevej tog sig smukt ud; et Anlæg manglede (er kommen siden), men erstattedes ved, at Eleverne havde fri Adgang til Præstegaardens Have. Seminariets Lærere: Historikeren Fabri Ranums ældste seminariunr 2914 cius var, som nævnt, Forstander og naturligvis Historielærer, tillige Sognepræst for Bjørnsholm-Malle Menigheder; han har skrevet "Lærebog i Danmarks, Norges og Sverrigs Historie" og sin store "Illustreret Danmarkshistorie for Folket"; han var en overordentli g kundskabsri g Mand, udrettede alligevel intet eller ubetydeligt som Lærer, da han sjælden mødte i Klassen før i Slutningen af sin Time, var vist ogsaa upraktisk som Forstander; han søgte efter Opfordring eller Ordre derfra og kom som Præst til Drejø ved Fyen, underligt at begrave sine Kundskaber der! De øvrige var ålle dygtige og pligtopfyldende, Kand. theol. Wulf var Lærer i Religion og Dansk, Kand. polyt. Jensen i Mathematik, Fysik, Naturhistorie, Botanik og Tegning, (NB! han var ikke pol-r4. men theol.), Seminarist Petersen i Skjønskrivning, Regning, Geografi og Pædagogik, Hansen i Sang og Musik, fifr. Gamle Andersen, se KREJL, 8.årg. 39, -56), Sergeant Nielsen fra 1. Infant. Bataill. i Gymnastik. Fabricius, Jensen og Hansen var dengang gamle Pebersvende, giftede sig siden alle tre. Petersen var mest afholdt af Eleverne, et klogt Hoved, i mange Tilfælde en god Raadgiver, ogsaa for Egnens Befolkning, (Niels Petersen blev senere sognerådsformand), Hansen (hi hi hi!) besad ualminde- Iig Dygtighed i sit Fag, særlig i Violinmusik, men var en sølle Pedant, uden Almenoplysning, Gjenstand for Elevernes Grin og Haan, en tarvelig Representant i Lærerpersonalet. De første Elever, som frekventerede Ranum Sem. havde haft det daarligt nok med Hensyn lil Kost og Logis, Vadsk og Rengløring hos den temmelig ukultiverede Befolkning, som uforberedt skulde modtage en saa fin Indkvartering; Stadsestuen blev som oftest omlavet til to Seminarist.- Værelser, man indrettede et Kammer i et Udhus, eller opførte ny Bygninger med Læjligheder: i min Tid var indvandret fremmede, som drev Forrelning med Pensionat, Vadskeri, Udleje af Værelser, Bageri, endogsaa en Smugkro, som siden er blevet rigtig Kro, manglede ikke. Vi var med faa Undtagelser 2 om el Værelse og sov 2 i samme Seng, derved slap vi med den halve Udgift til Husleje, Ildebrændsel, Belysning og Rengøriung. Vi spiste i Reglen hos Husværten, og den almindeligste aarlige Pris for en Mand for hele Opholdet var omkring ved 120 Rgd = 240 Kr.; vi holdt vor egen Belysning og pudsede selv vort Fodtøj; vi brugte til Belysning Raaolie i de dertil egnede Lamper, som lvste omtrent lige saa godt som Petroleum, der forresten snart efter kom i Brug. Med Takst 120 Rgd om Aaret var det en Forudsætning, at vi rejste bort i Sommer- og Juleferien. Om vort daglige Studium paa Sem. og hjemme er der ikke noget at fortælle; de fleste af os arbejdede flittigt; vi var ikke saa forlystelses- og nydelsessyge som Nutidens Ungdom. Vi havde dog tre Fester om Aaret: Kongens Fødselsdag (Frederik 7) 6. Oktb. var den største og skjønneste; Bal hele Natten, Forstanderen og en fire å fem af de mest civiliserede Elever udgjorde Festkomiteen; unge Damer af Omegnens Honoratiores blev inviterede - den Invitation lod de sig vist ikke lilsige to Gange - vi dansede i Gymnastikhuset; Seminariets Værelser, der var ryddede for Borde og Bænke, anvendtes til Spisesale og anden selskabelig Underholdning; vi havde løgstørs dygtigsle Musik og dygtigste Restauratør. Varm Spise ud ad Aftenen med Snapse og Vin og Bordtaler, siden Punch ledsaget af Fædrelandssange og mere Tale. 3015 Alle Seminariets Lærere deltog, derimod ikke alle Elever; de Elever, som deltog, betalte for sig selv, for Damerne og af Opmærksomhed mod Lærerne ogsaa for dem, saa det blev en d1'r Omgang. Dagen efler havde vi fri, da Lærebøgerne var alt for prosaiske lige oven paa alle de skjønne Minder fra Natten. Jeg var med til disse Kongens Fødselsdagsfester alle tre Aar, ikke saa meget for Kongens Skyld, som af Danselyst, og fordi jeg erkjendte min Trang til at faa mit Bondevæsen, om muligt, noget afslebet i Omgang med dannede Mennesker. Skjønt vi trakterede Damerne med alle de gode Spise- og Drikkevarer, lod de næppe være med at more sig over vore mere eller mindre kejtede Manerer. Enkelte Forlovelser blev desuagtet indgaaet i Ranum paa Frederik den Syvendes Fødselsdag, det var Iige saa lidt som Dansen af Hens,r,n 1il Kongen; den smukke, nedringede Dame gav sin Haand og sit Hjerte til den vordende Lærer trods hans primitive Dannelsesstandpunkt. Disse Sjette-Oktobere, 6t Aar i Fastelavn, maaske ved en "lægestue" hjemme i Juleferien var de eneste Tider i Løbet af tre Aar, at vi unge Mennesker fik vor større eller mindre Danselyst tilfredsstillet. Man sammenligne vor Nøjsomhed i dette Stykke med de Fordringer, der stilles af Nutidens Ungdom, for hvem et Bal en Gang om Ugen Aaret rundt neppe er nokl Dette nævnte Fastelavnsbal var nær blevet skjæbnesvangert for alle Deltagerne. Vi Seminarister havde i Almindelighed ikke mindste selskabelig Omgang med Egnens Folk; alligevel lagde vi denne Gang Beslag paa dens unge Piger, som taknemmelige tog mod Indbl,delsen. Det var i Krinolinernes Tid, og disse Apparater havde nu ogsaa holdt deres Indtog i Landsbyerne; men til at begynde med hjalp Ungmøerne sig paa praktisk Maade med Tøndebaand, Spanskrørsbøjler, Kotøjrereb o.a., blot deres Nederdele fik et stort Omfang Under Dansen kom vore Skinneben stadig i ubehagelig Berøring med de interimistiske Krinoliner; men det skjæbnesvangre laa ikke deri, heller ikke i, at det var Bønderpiger i Stedet for de nedringede, men - Karlene; vi havde gjort Regning uden Vært; de mødte mandsstærke, skinsyge uden for G)'mnastikhuset med Næserne klemt flade mod Vinduesruderne; vi havde forsøgt at gaa dem i Bedene, prøvet paa at berør,e dem Førstefødselsretten - vi fremmede Snyltere! Og Pigerne, hvem skulde de sympatisere med, deres egne eller de fremmede, som venskabeligt havde inviteret dem? De havde aabenbaret os Karlenes Jalousi og Angrebsplaner, som de vidste Besked om; og vi havde en Holger Danske (Johansen, blev Lærer i Bjerregrav ved Randers), stor med Kæmpekræfter, heller ikke bange for at vove Trøjen, han og et Par modige Medhjælpere havde ligefrem Kamplyst, lyst til at værne om Stridens rødmossede Æbler; de havde forsynet sig med Slagvolter, som stod i en Krog nær Døren; flere Gange, naar Allarmen udenfor blev for stor, var de ude med Vaaben i Haand og drev Angriberne, hvoraf de fleste vistnok kun var store Drenge, paa Flugt; jeg er vis paa, at havde 6n vovet sig for nær ind paa Livet af Johansen, saa havde han slaaet et Slag, der var blevet skjæbnesvangert, baade for ham selv og den trufne. Jo, Johansen var Vendelbo; og han var ikke vanslægtet fra Fædrene. Omsider fortrak Karlene og den første puniske Krig var endt. Jeg var passiv i kampen, men ikke i Dansen, som fra nu af traadtes med Ungdommens Liv og Lyst. N.C. Pedersen 3l16 il ; Relaterede dokumenter
GRENAA Eksponatet har samme titel som den hyldest sang, der i ca. 1920 af R. J. Højfeldt og Niels Udengaard blev skrevet til Grenaa R. J. Højfeldt (1849-1920) var født på Lindegården i Vejlby, og blev Læs mere Jørgen Moe. I Brønden og i. bokselskap.no 2011
En prædiken af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet, Læs mere Astrid og S.P. Jensen
Astrid og S.P. Jensen Vore erindringer Redigeret af John Lykkegaard Astrid og S.P. Jensen Vore erindringer udgivet 2006 udgivet som e-bog 2011 S. P. Jensen og Forlaget Mine Erindringer Redigeret af John Læs mere H. C. TERSLIN FREDERIK NORDMAND
H. C. TERSLIN FREDERIK NORDMAND SÆRTRYK AF FRA DET GAMLE GILLELEJE. 1945 H. C. TERSLIN FREDERIK NORDMAND Han hed Frederik Carlsen og fødtes 1840 som Søn af en Gillelejefisker, der kunde tælle sine Ahner Læs mere Storegade. Tryk: Lystryk. Udgiver: W. K. F. 2738 (Warburgs Kunst-Forlag). Fotograf: ukendt. (ubrugt) B2
Storegade A2 Storegade set op mod Torvet lige inden den deler sig i Storegade og Vestergade. Til højre ses Storegade 19 og 21 med Andreas Qvist s Manufakturhandel, som han i 1906 havde overtaget efter Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 636-1936)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 636-1936) Originalt emne Ernæringskort Forskellige Næringsdrivende Næringsvæsen Socialvæsen Socialvæsen i Almindelighed, Socialloven Uddrag fra byrådsmødet den 22. oktober Læs mere Skrevet af Peter Gotthardt Illustreret af Bodil Bang Heinemeier
Skrevet af Peter Gotthardt Illustreret af Bodil Bang Heinemeier Morgengry kommer fra skypaladset i himlen. Men hun vil hellere tage på eventyr med sine to venner nede på jorden. Aben Kókoro kan godt lide Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 390-1910)
En prædiken af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet, Læs mere Der sker mærkelige Ting
Et stykke journalistik af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Læs mere Digerne ved Digehytten Hvem byggede digerne?
Digerne ved Digehytten Hvem byggede digerne? Til pædagoger og børn, der gæster Digehytten. Da Ribe diget blev opført i 1911 14, var det både skovarbejdere fra Polen og enkelte lokale arbejdere, der var Læs mere HAARBY LOKALHISTORISKE FORENING. Byvandring 20-08- 2014. Ruten: Linien 2 Algade Skolevej Strandgade Algade Linien 2
HAARBY LOKALHISTORISKE FORENING. Byvandring 20-08- 2014. Ruten: Linien 2 Algade Skolevej Strandgade Algade Linien 2 Landindpektørboligen. I 1889 startede landinspektør H. P. Jacobsen sin landinspektørvirksomhed Læs mere Den nye Støver. Et stykke journalistik af. Kaj Munk
Et stykke journalistik af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Læs mere En købmandsfamilie i Sydvestjylland.
Skibsdrengen Evald Tang Kristensen Der var engang en rig mand og en fattig mand, og ingen af dem havde nogen børn. Den rige var ked af det, for så havde han ingen til at arve sin rigdom, og den fattige Læs mere Høstprædiken - Prædiken til 14. S.e. Trinitatis
Høstprædiken - Prædiken til 14. S.e. Trinitatis En prædiken af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse Læs mere Storegade Begyndelsen af Storegade set fra Torvet omkring 1909, med Vogels og Edv. Hansens ejendomme på hvert sit hjørne ud mod Torvet. Udgiver: W. K. F. 2715 Storegade ca. år 1908, til venstre nr. 6 Spare Læs mere 4. Søndag efter Hellig 3 Konger
En prædiken af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet, Læs mere Verbernes former. Jeg lå i sengen uden at sove. (= Jeg var vågen) Jeg kørte på arbejde uden at have sovet. (= Jeg var træt)
Verbernes former Der er to slags verbeformer på dansk: de, der beskriver en situation, som den ser ud, mens den er der; og de der beskriver resultatet eller betydningen af situationen på et senere tidspunkt Læs mere Uddrag fra Peters dagbog. Morfars farmor og farfar, dine tipoldeforældre. Morfars forældre, dine oldeforældre
Uddrag fra Peters dagbog Morfars farmor og farfar, dine tipoldeforældre Morfars forældre, dine oldeforældre Morfars oldeforældre, dine tip,tipoldeforældre Christian Worm og Maren Thinggaard Morfars mormor Læs mere Side 1 af 5 Gårdejer Rasmus Knudsens optegnelser (Høje, Lunde sogn) i afskrift v. Alfred Abrahamsen, Lunde. Originalen i privat eje? Aar 1670. Kørtes der med Slæde fra Nyborg til Korsør i 12 Uger. 1709 Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 88-1918)
Aarhus byråds journalsager Originalt emne Boligforeninger Boligforhold Foreninger Jorder Kommunens Jorder i Almindelighed Private Beboelseshuse Salg og Afstaaelse af Grunde Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 394-1918)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 394-1918) Originalt emne Jorder Kommunens Jorder i Almindelighed Skovene Skovene i Almindelighed Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 12. september 1918 2) Byrådsmødet Læs mere Som sagt så gjort, vi kørte længere frem og lige inden broen på venstre side ser vi en gammel tolænget gård (den vender jeg tilbage til senere )
Vi havde lejet et sommerhus på Gammelby Møllevej 57, men vi skulle først hente nøglerne i en Dagli' Brugsen i Børkop. Det kunne vi desværre først gøre fra kl.16.00. Herefter kunne vi endelig sætte GPSen Læs mere Sancthansnatten. TarkUiB NT872r (rollehefte, Berg)
TarkUiB NT872r (rollehefte, ) Sancthansnatten TarkUiB NT872r (rollehefte, ) 1852 Henrik Ibsens skrifter Diplomatarisk tekstarkiv Kollasjonering og koding Hilde Bøe, Karl Johan Sæth 1 TarkUiB NT872r (rollehefte, Læs mere Stendysse på Tvevadgårdens mark 2010/2
Stendysse på Tvevadgårdens mark 2010/2 Siden sidst. Onsdag d. 13. januar. Foredrag ved forfatter Vibeke Nørgård Nielsen om Johannes Larsen o g Island. Foredraget blev ledsaget af dejlige lysbilleder fra Læs mere Min første plads Oustrupgaard 1914
Min første plads Oustrupgaard 1914 Niels Østergaard, Rørbæk, fortæller Min første plads Niels Østergaard, Rørbæk, fortæller. Den første plads, jeg havde som tjenestekarl eller dreng, var på Oustrup Møllegaard. Læs mere REBSLAGER CARL FREDERIKSEN CARL JENS FREDERIKSEN er født 14 Januar 1859 i Gilleleje som Søn af
H. C. TERSLIN REBSLAGER CARL FREDERIKSEN CARL JENS FREDERIKSEN er født 14 Januar 1859 i Gilleleje som Søn af Rebslager Frederik Jensen Den største Oplevelse i hans Skoletid var Skolens Brand. Den gjorde Læs mere SIDE 9 MANDEN. Kenneth Jensen. Alder: 42. Start i branchen: 1984. Stilladsudd.: ERFA 1
SIDE 9 MANDEN Navn: Bopæl: Kenneth Jensen Esbjerg Alder: 42 Start i branchen: 1984 Nuværende firma: SUB.C. Partner Stilladsudd.: ERFA 1 - Allerførst et stort tillykke med dit 25 års jubilæum i stilladsbranchen, Læs mere dem fra hinanden. Henning kan godt li regning, men det er måske fordi, han ikke kan læse så godt endnu. Han siger også, at hans far siger, at det er
Jeg skal i skole - Kan du nu skynde dig, siger mor, da jeg med sne på min jakke stormer ind i køkkenet. - Du skulle ikke ha taget med Rasmus Mælkekusk, nu kommer du for sent i skole. Og se hvor du drypper Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 422-1930)
Aarhus byråds journalsager Originalt emne Droske- og Kaperkørsel Foreninger Kørsel Regulativer, Reglementer m. m. Vedtægter, Regulativer, Instrukser o. lign. Vognmandsforeninger Indholdsfortegnelse 1) Læs mere Hvem var disse mennesker og hvilken forbindelse har de med Langå købmandsgård?
Langå Købmandsgård Lidt slægtshistorie om livet i den gamle stråtækte skole, der lå på pladsen inden kirkegårdspladsen, fra tiden sidst i 1700 tallet til livet i købmandsgården med landbrug og korn og Læs mere Kort over Kerteminde 1859. Her kan du læse om, hvad det betyder, når man kalder Kerteminde en købstad.
Blandt fiskerdrenge og tjenestepiger - Kerteminde i 1800- og 1900-tallet Kerteminde er en typisk dansk by. Ligesom de fleste andre byer ligger den ved havet og har en historie, der går tilbage til middelalderen. Læs mere Rolfsted Sogns Lokalhistoriske Forening
Rolfsted Sogns Lokalhistoriske Forening Parti fra Hudevad 2009/1 Siden sidst. Udflugt til Ladbyskibet d. 13. 9. 2008 En dejlig solrig lørdag i september drog 15 personer til Ladby. Det blev en oplivende Læs mere Hjørnegården gennem 100 år.
Hjørnegården gennem 100 år. I 1894 købte Jacob Rasmussen, husmandssøn fra Munkebo, Hjørnegården for penge tjent som kreaturhandler. Hans hustru var Gertrud Marie Andersen, gårdmandsdatter fra Martofte. Læs mere STAD. Torvet. beværtningen til 1912. Truk: Lystryk. Udgiver: F. C. Madsen, Eneret, Aarhus. Fotograf: Ukendt. (ubrugt) B2
Torvet Postkort med forkert tekst forekommer også. Her er Grenaa kirke blevet til Gammel Købmandsgaard i Grenaa. Tryk: Maskinfremstillet fotokort. Udgiver: Vilhelm Hansens Bog & papirhandel. Grenaa. Eneret Læs mere Et fritidsliv med sejlads 6. af Hans "Kringle" Nielsen Toldbodgade Nyborg
Et fritidsliv med sejlads 6 af Hans "Kringle" Nielsen Toldbodgade Nyborg På det tidspunkt i 1957/58, hvor jeg var ung svend på konditori Sct. Knud i Odense, blev jeg kontaktet af en af de sidste to medlemmer Læs mere ( Benyt værktøjsliniens knapper til at formindske eller forstørre m.m. )
Avisartikler om blikkenslagermester Chr. Olsen i Vejen fra Folkebladet 14. maj 1943, Tidens Tegn 13. maj 1948, Folkebladet 13. maj 1948 og 11. februar 1950 ( Benyt værktøjsliniens knapper til at formindske Læs mere Ajkevej Aikevej 5 6d 10c 10e Aikevej 7 3d 1868
Ajkevej Aikevej 5 6d 10c 10e 1946 1946 Magnus Kristensen, husmand 1967 Henning Kristensen, maskinarbejder Asta M. Kristensen 1981 Henning Kristensen (2009) Denne ejendom blev oprettet i 1946, da Magnus Læs mere Nymark-familien. 1: Bolig på Fruergården 2: Teglværket 3: Bolig fra 1899
Nymark-familien. Stamfaderen til Nymarks-familien var Thomas Jensen, som blev født d.12.12.1844 i Testrup. Hans far var Jens Thomsen, ejede af stor gård i Testrup og Testrup Teglværk. Han var en fremskridtsmand Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 185-1926)
Aarhus byråds journalsager Originalt emne Jorder Udleje af Jorder Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 3. juni 1926 2) Byrådsmødet den 9. september 1926 3) Byrådsmødet den 30. september 1926 Uddrag fra Læs mere En Vogterdreng. Af Freja Gry Børsting
En Vogterdreng Af Freja Gry Børsting Furesø Museer 2016 1 En Vogterdreng Forfatter: Freja Gry Børsting Illustration: Allan Christian Hansen Forfatteren og Furesø Museer Trykkeri: XL Print Aps ISBN: 87-91140-27-7 Læs mere TIL MINDE OM SOPHIE WAD FØDT D ORIGNY KJØBENHAVN H. H. THIELES BOGTRYKKERI 1916
TIL MINDE OM SOPHIE WAD FØDT D ORIGNY KJØBENHAVN H. H. THIELES BOGTRYKKERI 1916 I ODENSE GRAABRØDRE HOSPITALS KIRKE DEN 9. NOVEMBER 1915 T il Abraham blev der sagt: Du skal være velsignet, og Du skal Læs mere Den grønne have. Wivi Leth, 1998 (4,8 ns)
Den grønne have Wivi Leth, 1998 (4,8 ns) Dette skete for ikke så lang tid siden, i landet med det rødhvide flag. Det var efterår, og tre børn havde vovet sig 5 ind i den have, hvor der engang havde været Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 248-1924)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 248-1924) Originalt emne Belysningsvæsen Gasværket, Anlæg og Drift Uddrag fra byrådsmødet den 14. februar 1925 - side 1 Klik her for at åbne den oprindelige kilde (J. Læs mere i Ønskekoncerten om søndagen lige efter middagsmaden. Jeg har også lige fået Snehvide og de syv små dværge, men den er lidt kedelig, for der er så
Vi skal ud og sejle Det har regnet meget de sidste par dage, og især i nat er der kommet meget vand, sagde far ved middagsbordet. Selv om det ikke regner nu, beslutter jeg mig for at blive inde og lege. Læs mere Jørgen Henrik Rich og Anna Cathrine Larsen
Jørgen Henrik Rich og Anna Cathrine Larsen Jørgen Henrik Rich og Anna Cathrine Larsen mødte hinanden i Ringkøbing i 1912/13. I 1909 var Jørgen Henrik var vendt hjem fra Hamborg og naverrejser i Tyskland Læs mere 1. læsning: sl Evangelium
1. læsning: sl.31.2-6 Herre, hos dig søger jeg tilflugt, lad mig ikke for evigt blive til skamme, udfri mig i din retfærdighed! v3 Vend dit øre mod mig, red mig i hast, vær min tilflugts klippe, den borg, Læs mere gen i radioen til middag. De lover mere frost og sne de næste par dage, så jeg tror, vi skal hente det store juletræ i dag. Det store juletræ er det
Det store juletræ Det er begyndt at blive koldt for fingrene, og selv om vi trækker huen godt ned om ørerne, er de godt røde. Vi beslutter os for at gå hjem til Per, han mener også, at det er ved at være Læs mere Enøje, Toøje og Treøje
Enøje, Toøje og Treøje Fra Grimms Eventyr Der var engang en kone, som havde tre døtre. Den ældste hed Enøje, fordi hun kun havde et øje midt i panden, den anden havde to øjne som andre mennesker og hed Læs mere Fru Inger til Østeraad. 1. versjon, TarkUiB NT280r (rollehefte, Finn)
Fru Inger til Østeraad 1854 Henrik Ibsens skrifter Diplomatarisk tekstarkiv Kollasjonering og koding Ingrid Falkenberg, Bjørg Harvey, Stine Brenna Taugbøl 1 Finn Fru Ingers Huuskarl i «Fru Inger til Østeraad;» Læs mere Kirsten Kjeldgaard og den gamle jul i Fjerritslev
Kirsten Kjeldgaard og den gamle jul i Fjerritslev Den gamle bryggergård midt i byens hjerte har i mere end 50 år været omdrejningspunktet for alle de gode juletraditioner i Jammerbugtens hyggeligste handelsby. Læs mere Skrevet af Peter Gotthardt Illustreret af Bodil Bang Heinemeier
Skrevet af Peter Gotthardt Illustreret af Bodil Bang Heinemeier Morgengry kommer fra skypaladset i himlen. Men hun vil hellere tage på eventyr med sine to venner nede på jorden. Aben Kókoro kan godt lide Læs mere I slutningen af maj 2006, var baaden stort set færdig til at komme i søen paany efter mange aar paa land Det øsede ned den dag baaden blev sat i
Vores sejlbaad. Siden jeg var barn har jeg været fascineret af skibe af enhver art, men det var nok fordi far var fisker og havde en kutter. Jeg husker at jeg byggede modelbaade som barn. Efter at jeg Læs mere Anonym mand. Jeg overlevede mit selvmordsforsøg og mødte Jesus
Anonym mand Jeg overlevede mit selvmordsforsøg og mødte Jesus Han er 22 år og kommer fra Afghanistan. På grund af sin historie har han valgt at være anonym. Danmark har været hans hjem siden 2011 131 En Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 376-1918)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 376-1918) Originalt emne Boligforhold Boliglove (Huslejelove) Lejerforhold Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 12. september 1918 2) Byrådsmødet den 10. oktober 1918 Læs mere Brev fra P.C. Skovgaard til hans datter Susette Cathrine Skovgaard
Brev fra P.C. Skovgaard til hans datter Susette Cathrine Skovgaard Himmelbjerget 20. August 1867 Min kjære Katrine! [sic] Min egen Tullebasse, tak for Dit Brev, har Du selv sagt til Joakim, hvad han skulde Læs mere Norden i Smeltediglen
Et stykke journalistik af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Læs mere Randbøldal vist og fortalt i gamle postkort (anden del)
Randbøldal vist og fortalt i gamle postkort (anden del) Tekster N.M. Schaiffel-Nielsen Postkortene N.M. Schaiffel-Nielsens arkiv Postkortene er primært fremstillet af gårdejer, køb- og kromand Søren L. Læs mere Revolverattentat i Thisted --o-- En hjemvendt Amerikaner forsøger at skyde Vognmand Harkjær.
Thisted Amts Tidende 15/5 1911 Revolverattentat i Thisted En hjemvendt Amerikaner forsøger at skyde Vognmand Harkjær. Med Toget ankom i Onsdags til Thisted en ca. 50Aarig Dansk-Amerikaner, Laurids Nørgaard Læs mere historien om Jonas og hvalen.
Side 3 HVALEN historien om Jonas og hvalen Jonas, vågn op! 4 Gud talte 6 Skibet 8 Stormen 10 Min skyld 12 I havet 14 Hvalen 16 Byen vil brænde 18 Kongen 20 Gud og byen 22 Jonas var vred 24 Planten 26 Side Læs mere Jeg bygger kirken -5
Jeg kirken - Udholdenhed og forfølgelse Mål: At være kristen er ikke bare nemt og dejligt. Det vil koste os alt. Mange gange vil vi føle en trang til at opgive, og tit oplever vi, at andre er imod os, Læs mere Hr. Norlev og hans Venner
Et stykke journalistik af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Læs mere Fejrer diamantbryllup på tirsdag: Daglig gåtur holder parret i form
1983 Fejrer diamantbryllup på tirsdag: Daglig gåtur holder parret i form Hans og Anna Pedersen VEJEN: Selv om det sner, stormer eller regner kan man hver dag træffe ægteparret Anna og Hans Pedersen, Præstevænget Læs mere en mægtigste Mand i det Præstegjæld, hvorom her
Faderen en mægtigste Mand i det Præstegjæld, hvorom her D skal fortælles, hed Thord Øveraas. Han stod en Dag i Præstens Kontor, høi og alvorlig; «jeg har faaet en Søn», sagde han, «og vil have ham over Læs mere Kort vedrørende Anna Kirstine Larsens og Niels Peter Jørgensens bryllup den 16. oktober 1909.
Kort vedrørende Anna Kirstine Larsens og Niels Peter Jørgensens bryllup den 16. oktober 1909. Disse kort og breve har jeg fået lov til at afskrive og offentliggøre af Gert Sørensen, som har fået dem af Læs mere Datid. www.5emner.dk. Sæt kryds. Sæt kryds ved den rigtige sætning. Sune går i skole i morges. Sune gik i skole i morges.
Datid rejser www.5emner.dk 01 Sæt kryds Sæt kryds ved den rigtige sætning. 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 7 Sune går i skole i morges. Sune gik i skole i morges. John læser på DTU, da han var yngre. Læs mere Tiende Søndag efter Trinitatis
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 243-1923) Originalt emne Belysningsvæsen Belysningsvæsen i Almindelighed Gasværket, Anlæg og Drift Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 14. juni 1923 2) Byrådsmødet Læs mere Bjarne Reuter. Illustreret af Lilian Brøgger. gyldendal
Bjarne Reuter Illustreret af Lilian Brøgger gyldendal Kapitel 1 Nu skal jeg fortælle dig historien om en dreng, der hed Karl, som tre gange om ugen blev til et æsel, faktisk blev han til et halvt æsel. Læs mere Spændende tur med gammelt veterantog. Fortalt af Nicklas & Esben med hjælp fra morfar Poul.
Spændende tur med gammelt veterantog. Fortalt af Nicklas & Esben med hjælp fra morfar Poul. Torsdag 2. august havde vi besluttet at vi skulle ud at køre i veterantog. Nicklas, Esben, mor, Jan, Pia, morfar Læs mere Følgende står at læse på etiketten DA MIN GAMLE BEDSTEMOR VAR DØD, LÅ DER I SKUFFEN SÅDAN ET HÆFTE TIL HVERT AF BØRNENE.
1 Følgende står at læse på etiketten på heftets forside: DA MIN GAMLE BEDSTEMOR VAR DØD, LÅ DER I SKUFFEN SÅDAN ET HÆFTE TIL HVERT AF BØRNENE Ebbe og Dagmar HUN VAR JO STEDMOR TIL DE FIRE FØRSTE BØRN OG Læs mere GRENAA GAMLE STAD. Oversigt. 2.01 Søndergade 2.07 Nytorv/Violskrænten 2.09 Lillegade
GRENAA Eksponatet har samme titel som den hyldest sang, der i ca. 1920 af R. J. Højfeldt og Niels Udengaard blev skrevet til Grenaa R. J. Højfeldt (1849-1920) var født på Lindegården i Vejlby, og blev Læs mere På børnehjem i Uganda
På børnehjem i Uganda For Hanne Eriksen gik en gammel drøm i opfyldelse, da hun i september i år rejste til Uganda for at være frivillig på et børnehjem. Her er lidt om det, hun fortalte en grå novemberdag Læs mere Sammenholdet. Et stykke journalistik af. Kaj Munk
Et stykke journalistik af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Læs mere Der kan findes mere om disse salmer og andre af Karstens salmer på http://karstensalmer.blogspot.dk
Der kan findes mere om disse salmer og andre af Karstens salmer på http://karstensalmer.blogspot.dk Mel.: Barn Jesus 1 Den første julenat på jord, da kongesønnen fødtes. En stjerne klar på himlen stor Læs mere 10 km løb i Koszalin 2009
10 km løb i Koszalin 2009 Fredag den.22/5 kl.07. Mødte 9 forventningsfulde unge fra Høje Gladsaxe op på parkeringspladsen foran Høje Gladsaxe. Vi skulle til vores polske venskabsby Koszalin og deltage Læs mere Kirken i Vedersø. En prædiken af. Kaj Munk
Rosen Lilly ved ikke hvor hun er. Hun har lukkede øjne det er helt mørkt. Hun kan dufte noget, noget sødt hvad er det tænker hun. Hun åbner sine øjne hun er helt ude af den. Det er roser det var hendes Læs mere Sommersange for guitar. Mogens Sørensen
Sommersange for guitar Mogens Sørensen 1 Se, det summer af sol over engen...3 Det var en skærsommerdag...4 En yndig og frydefuld sommertid...5 Se dig ud en sommerdag...6 Jeg er Havren...7 2 Se, det summer Læs mere Aarhus byråds journalsager (J. Nr )
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 798-1919) Originalt emne Boligforhold Kommunale Beboelseshuse Uddrag fra byrådsmødet den 27. marts 1920 - side 2 Klik her for at åbne den oprindelige kilde (J. Nr. 798-1919) Læs mere KJØBENHAVN. TRYKT HOS J. D. QVIIST & KOMP. 1884.
KJØBENHAVN. TRYKT HOS J. D. QVIIST & KOMP. 1884. I N D H O L D. Side Lykkehans I De tre smaa Skovnisser 7 Snehvide I 4 Stadsmusikanterne i Bremen 24 Hunden og Spurven 28 De tre Spindersker 3 2 Lille Rumleskaft Læs mere Prædiken til Skærtorsdag. 1. tekstrække
1 Urup Kirke. Skærtorsdag d. 2. april 2015 kl. 10.00 Bodil Raakjær Jensen Prædiken til Skærtorsdag. 1. tekstrække Salmer. DDS 403 Denne er dagen DDS 179 Herren god, som uden grænser DDS 68 Se, hvilket Læs mere 2 EN MINEARBEJDERS FORTÆLLING 10:01:21:18 10:01:25:18. 3 10:01:30:04 10:01:35:11 0 STORY: 20415666 00:00:00:00 00:00:00:08 LANG: OPN TITEL: En mand, to koner EPS: BAND NR: DVT/KIRSTINE C. BALOTI 1 10:00:50:13 10:00:53:14 2 EN MINEARBEJDERS FORTÆLLING 10:01:21:18 Læs mere Til min nevø Rasmus, som stiller store spørgsmål, og til alle andre, som også forventer et ordentligt svar. Jeg håber, at denne bog vil hjælpe dig
Til min nevø Rasmus, som stiller store spørgsmål, og til alle andre, som også forventer et ordentligt svar. Jeg håber, at denne bog vil hjælpe dig til at forstå lidt af påskens mysterium. Indhold Indledning Læs mere Frederik Knudsen til sin Kone Taarup, 18. Maj 1849.
Taarup, 18. Maj 1849. Kære elskede Kone! Dit Brev fra den 11. modtog jeg den 16., og det glæder mig at se, at I er ved Helsen. Jeg er Gud ske Lov også ved en god Helsen, og har det for tiden meget godt, Læs mere Den store tyv og nogle andre
Den store tyv og nogle andre Kamilla vidste godt, hvordan tyve så ud. De var snavsede og havde skæg og var uhyggelige og mystiske, det sagde alle, der havde forstand på sådan noget. Kamilla havde hørt, Læs mere Er det virkelig så vigtigt? spurgte han lidt efter. Hvis ikke Paven får lov at bo hos os, flytter jeg ikke med, sagde hun. Der var en tør, men
På ski med Talent Team Dagbog fra vor skiferie i Østrig Af Josefine Bjørn Knudsen (BK) Mandag d. 11 januar Endelig var den store dag kommet, hvor jeg skulle af sted til Østrig på skiferie med min klasse. Læs mere Opgaver til lille Strids fortælling
? Opgaver til lille Strids fortælling Klosteret 1. Hvilken farve har det store hus/klostret, som Strid ser, inden han kommer til byen? A. Klostret, det er kalket hvidt. B. Klostret, det er rødt, bygget Læs mere den lille færge - en godnathistorie med tegninger, som du selv kan farvelægge
den lille færge - en godnathistorie med tegninger, som du selv kan farvelægge Historien om Den lille Færge Tøf - tøf, sagde færgen lystigt, da den lagde fra ved anløbsbroen ud for dens hvileplads på søen Læs mere Denne dagbog tilhører Max
Denne dagbog tilhører Max Den lille bog, du står med nu, tilhører en dreng. Han hedder Max og er 8 år gammel. Dagbogen handler om Max og hans familie. Max er flyttet tilbage til København med sin mor efter Læs mere John Christmas Møller var i 1942 flygtet til London, hvorfra han fik lov at tale i den britiske
Første opfordring til sabotage John Christmas Møller var i 1942 flygtet til London, hvorfra han fik lov at tale i den britiske radio BBC s udsendelser sendt til Danmark og på det danske sprog. Talen blev Læs mere Læreruddannelse samme sted i 208 år nu er det slut
Fra læreruddannelsens historie 2011 1 / 6 Læreruddannelsen før og nu Fem tv-udsendelser med historier fra læreruddannelsen - på dk4 og folkeskolen.dk Ved Pernille Aisinger pai@dlf.org og Thorkild Thejsen Læs mere Industrialiseringen i 1850-1950
Industrialiseringen i 1850-1950 I det herrens år 1845 klokken var 4 om morgenen, jeg Augustus Vitolius på 15 år var på vej ud på marken for at høste sammen med min hjælpende karl. Vi havde lige hentet Læs mere 2. Søndag i Fasten. En prædiken af. Kaj Munk
En prædiken af Kaj Munk Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet 1 Udgivet i 2015 Udgivet i 2015. Teksten må i denne form frit benyttes med angivelse af Kaj Munk Forskningscentret, Aalborg Universitet, Læs mere Skriftlig del Læseforståelse 1
Skriftlig del Læseforståelse 1 Navn (PR-nummer ato Prøvenummer Prøveafholdende udbyder Prøvegruppenummer Tilsynsførendes underskrift !, Instruktion:. svar. Cykelsmeden Jakob Hansen på 60 år bor i en lille Læs mere 16.s.e.t. 20. sep. 2015. Høstgudstjeneste.
1 16.s.e.t. 20. sep. 2015. Høstgudstjeneste. Tekster: Job 3,11-22. Ef. 3,13-21. Luk. 7,11-17. Hvorfor? Det ord kender vi alle alt for godt. Livet er fyldt med gåder og situationer, hvor vi står tilbage Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback