Overskudsjord fra lokale byggeprojekter forstærker dige langs Limfjorden
31. januar 2017 .
I Nordjylland på en strækning langs Limfjorden er lokale initiativtagere i gang med at forstærke et dige med overskudsjord fra lokale byggeprojekter. Skal vi i fremtiden sikre kystnære og lavtliggende områder mod oversvømmelser, er der behov for alternative og bæredygtige løsninger til gavn for miljø og erhvervsliv.
Overskudsjord er over hele landet en udfordring, fordi udgifterne til at deponere jorden løber op i flere hundrede mio. kr. årligt. Samtidig er mange kommuner på udkig efter billige og effektive løsninger på, hvordan vi sikrer kystnære og lavtliggende boligområder, som på grund af klimaets udvikling i fremtiden vil blive truet af oversvømmelser.
Ved Aggersundbroen på en strækning langs Limfjorden er lokale initiativtagere i gang med et bygge et dige af lettere forurenet overskudsjord fra nordjyske byggeprojekter. Tidligere skulle jorden fragtes adskillige kilometer væk, men med projektet er der skabt en alternativ og lokal deponeringsmulighed. Regionsdirektør hos DGE Sven Ulrich Bertelsen, der er en af ophavsmændene til konceptet, ser mange samfundsmæssige fordele i projektet:
– Der er brug for projekter tæt på der, hvor overskudsjorden opstår. Så undgår man de lange transporter, der både er en belastning for økonomien og for miljøet. Her bliver den værdifulde landbrugsjord bag diget beskyttet, mens man samtidig opnår en besparelse på de råstoffer, der ellers skulle være anvendt til at forstærke diget.
Rådgivere fra DGE har beregnet og vurderet risikoen ved at genanvende overskudsjord, der er lettere forurenet, og på den baggrund udformet en miljøansøgning. Den blev i 2013 godkendt af Vesthimmerlands Kommune. Beregninger og tekniske undersøgelser på stedet ligger til grund for den omfattende risikovurdering, der konkluderer, at der ikke er nogen forureningsrisiko forbundet ved at genanvende overskudsjord, der er lettere forurenet.
Det skyldes blandt andet det forhold, at overskudsjorden udelukkende er forurenet med et moderat indhold af tungmetaller, olie- og tjærestoffer. Dvs. immobile stoffer, der ikke i kritisk grad siver ud i omgivelserne. Et andet forhold er, at grundvandsstrømningen er indadrettet. Det betyder, at der ikke vil kunne ske en afledning af perkolat fra diget og ud i Limfjorden. Diget vil desuden blive tildækket med uforurenet muldjord og tilsået med græs, som gør, at der ikke er noget kontaktrisiko forbundet med at opholde sig på diget.
– For os at se, kan projektet videreføres til en lang række andre områder, hvor der efterhånden er et akut behov for kystsikring. Det handler om at se på den lettere forurenede jord som en ressource og ikke som et affaldsprodukt, konkluderer Sven Ulrich Bertelsen.