Forside : Om planen : Detailhandelsanalyse : Butiksanalyse : Kæder i Frederikssund Kommune
Antallet af butikker med tilknytning til kapitalkæder er normalt et udtryk for butiksbestandens samlede attraktion og styrke i området. Det er samtidig også vigtigt for handelslivet, at de centralt styrede og forholdsvis ensartede kapitalkædebutikker suppleres af butikker i frivillige kæder og af butikker uden for kædesamarbejde, som bidrager til variation i butiksudbuddet.
Analysen viser, at ca. 63 % af butikkerne i Frederikssund Kommune indgår i et kædesamarbejde i 2015. Ca. 43 % af butikkerne indgår i en kapitalkæde og ca. 20% er med i en frivillig kæde. Ca. 37 % af butikkerne er uden for kædesamarbejde. Det svarer til niveauet i andre kommuner som f.eks. Kalundborg, Kolding, Skanderborg og Sønderborg. Sillebroen trækker særligt op i denne sammenhæng, da mere end 80 % af butikkerne i centret indgår i et kædesamarbejde. Sammenlignet med opgørelsen fra 2011 er andelen af kædebutikker i Frederikssund Kommune steget, idet kun 56 % af butikkerne i 2011 var med i et kædesamarbejde.
Især dagligvarebutikkerne har en høj andel af kapitalkæder. Udviklingen inden for dagligvarer er drevet af hård priskonkurrence, og der er fordele ved at drive et stort antal butikker efter faste koncepter i centralt styrede kæder. De senere år har discountbutikkerne, der alle indgår i kapitalkæder, øget deres udbredelse. Samtidig er eksempelvis minimarkeder og mindre supermarkeder, der typisk indgår i frivillige kæder, blevet reduceret i antal. Dagligvarebutikkerne i Frederikssund Kommune, der står uden for kædesamarbejde, er hovedsageligt kiosker og specialdagligvarebutikker som bagere, blomsterhandlere og lokale fødevarebutikker.
Ca. 40 % af butikkerne inden for beklædning og øvrige udvalgsvarer er selvstændige butikker uden for kædesamarbejde.
Der er i 2015 registreret et samlet bruttoetageareal på ca. 68.000 m² ekskl. areal til butikker, der forhandler særligt pladskrævende varer, som udgør ca. 30.000 m². Frederikssund by står for ca. 70 % af det samlede butiksareal. Slangerup, Jægerspris og Skibby står tilsammen for ca. 20 %, og de resterende by- og landområder i kommunen har ca. 10 % af butiksarealet.
Set på hovedvaregrupper er arealet af butikkerne fordelt med ca. 40 % til dagligvarer, ca. 10 % til beklædning, ca. 20% til øvrige udvalgsvarer og ca. 30 % til butikker, der forhandler særligt pladskrævende varer. Sammenlignet med andre danske kommuner svarer arealfordelingen for dagligvarer og beklædning i store træk til gennemsnittet i andre kommuner, mens øvrige udvalgsvarer udgør en relativt lille andel i Frederikssund sammenlignet med andre kommuner. Til gengæld er der en høj andel af arealet, der udgøres af butikker med pladskrævende varer.
Det er værd at bemærke, at arealer til dagligvarebutikker udgør 76 % af det samlede butiksareal i de tre centerbyer Slangerup, Jægerspris og Skibby.
Frederikssund Kommunes samlede butiksareal blev i 2011 opgjort til ca. 68.000 m² ekskl. arealer til butikker med særligt pladskrævende varegrupper. En direkte sammenligning med arealet til de samme varegrupper i 2015 viser, at butiksarealet til dagligvarer og udvalgsvarer er stort set uændret i perioden. Et uændret areal skal bl.a. ses i lyset af, at der samlet set er færre butikker i 2015 sammenlignet med 2011. På den anden side er butikkerne blevet større, hvilket bl.a. afspejles i den gennemsnitlige butiksstørrelse, som i 2011 var 283 m² ekskl. særligt pladskrævende varer, mens den i 2015 er 371 m² ekskl. butikker til særligt pladskrævende varer. Udviklingen viser, at Frederikksund de seneste år er gået i retning af en centralisering med færre, men større butikker. Udviklingen svarer til de fleste andre danske byer.