S og V afviser Taksøe: Vi har brug for ulandsbistand i Danmark - Altinget - Alt om politik
Avisens 19. årgang, mandag den 28. maj 2018, opdateret kl. 8:12. Redigeret af Cecilie Gormsen
Dagens overblik: Departementschef bliver kritiseret for at opfordre til omgåelse af aktindsigtsregler
Ugen i dansk politik: Gebyr på tolkebistand og afslutningsdebat
Det sker i EU: Operation red Iranaftalen, deadline for Trump-trusler og ny politik for EU's landmænd og fattigste egne
S og V afviser Taksøe: Vi har brug for ulandsbistand i Danmark
Emma Qvirin Holst | 2. maj 2016 kl. 15:58 | Print
Ambassadør Peter Taksøe-Jensen præsenterede mandag sin udredning om Danmarks udenrigs- og forsvarspolitik. (Foto: Mathias Løvgreen Bojesen/Scanpix)
(Foto: Erik Refner/Scanpix)
REAKTIONER: Socialdemokraterne og Venstre så også gerne, at ulandsbistanden kunne gå til en styrket nærområdeindsats. Men virkeligheden er en anden, og der er brug for pengene til at betale flygtningeudgifterne. Taksøe-rapporten får også en blandt modtagelse på resten af Christiansborg.
Danmark skal stadig bruge noget af ulandsbistanden til at dække flytningeudgifterne i Danmark, mener Socialdemokraterne og Venstre.
Partierne er dermed uenige med Peter Taksøe-Jensen. Han foreslår nemlig i sin udredning af dansk udenrigspolitik, at man skal nytænke ulandsbistanden. Han mener blandt andet, at Danmark ikke bør bruge ulandsbistandskroner derhjemme, ligesom man gør i dag. Midlerne vil have større effekt i ulandene, lyder det fra Taksøe-Jensen.
Venstre udenrigsordfører Michael Aastrup Jensen er egentlig enig i den overordnede tanke om, at man skal bruge ulandsstøtten i udviklingslande.
”Men vi stod bare siden september med en kæmpe udfordring, der hed tusindvis af asylansøgere, som lige pludselig var i Danmark,” siger han og tilføjer, at det er en humanitær opgave, Danmark står overfor.
”Og den humanitære opgave skal løses med de samme penge, som vi også løser humanitære opgaver med i Libanon og Tyrkiet.”
Læs også: Rapport: Sådan skal Danmarks udenrigspolitik være
Ligeledes mener Socialdemokraternes udenrigsordfører Nick Hækkerup, at der skal laves en indsats i nærområderne, hvor flygtninge kommer fra.
”Men vi er også nødt opretholde de udgifter, vi nu engang har med de flygtninge, som kommer,” siger han og tilføjer, at et af problemerne med Taksøes udredning er, at han ikke behøver at stå til ansvar for økonomien, og han kan derfor foreslå den øgede indsats i nærområderne uden at svare for, hvor pengene skal komme fra.
Michael Aastrup peger på, at hvis man ikke brugte en del af udviklingsmidlerne i Danmark, så ville man være nødt til at finde pengene til flygtninge andre steder.
”Man kan også vende den om, at hvis vi ikke gjorde det, så skulle pengene komme et andet sted fra. Så skulle de komme fra kernevelfærdsområder som eksempelvis bedre sundhed,” siger han.
Læs også: Taksøe: Danmark har brug for et stærkt Europa
Blandet modtagelse på Christiansborg
Peter Taksøe-Jensens udredning bliver ikke modtaget lige godt af partierne i Folketinget. Venstre, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance er overordnet meget positive over for rapporten, men en række af Christiansborgs røde partier er kritiske.
Kritikken går blandt andet på forslaget om et øget tilskud til forsvaret og grundidéen om, at dansk udenrigspolitik skal bestemmes ud fra et hensyn til danske interesser.
Her kan du få et overblik over de politiske reaktioner.
Michael Aastrup mener også:
”Overordnet tager vi vel imod Peter Taksøes rapport. Og det vil være et indspark til det videre udenrigspolitiske arbejde, vi laver. Ikke mindst i forhold til det fremtidige forsvarsforlig og den fremtidige udviklingspolitiske strategi, som vi er ved lægge sidste hånd på i forhold til, at den skal præsenteres til sommer.”
”Vi er enige i, at vi skal fokusere udviklingsbistanden på færre lande, hvor vi gør en større forskel. Men vi er uenige i, at vi skal trække os ud af Mali. Mali er en frontnation i kampen mod terror, og hvis Mali falder, så vil vi have en kæmpe sikkerhedspolitisk udfordring i forhold til hele Nordafrika og videre op i Europa - også i forhold asylansøgere.”
Nick Hækkerup mener også:
”Det, der er mest problematisk, er fokusset på den snævre dansk interessevaretagelse. Der er behov for, at vi også husker, at vi også har nogle værdier og nogle idealer, som vi også bringer med til bordet, når vi fører vores udenrigspolitik. Efter min opfattelse er det ikke en modsætning. Vi skal varetage egne nationale interesser, men vi skal altså også huske at have vores idealer med.”
”Der vil være situationer, hvor vi træffer beslutninger, som ikke tjener danske nationale interesser snævert. Som eksempelvis, hvis vi bruger ressourcer på at begrænse omskæring af piger, så er nogle af vores idealer, som vi gerne vil fremme, men det er ikke en indsats som tjener snævre danske interesser.”
Søren Espersen, Dansk Folkepartis udenrigsordfører:
”Det er fremragende, det man har lavet. Der er masser af ting, som vi er meget begejstrede for. Især det med at Danmarks interesser fremover skal drive udenrigspolitik og sikkerhedspolitikken.”
”Det er meget få ting i den rapport, som jeg egentlig finder helt galt. Det vigtigste er, at Kongeriget skal styrkes, forsvaret skal have tilført flere midler, og at før man tager på udenlandske missioner, først skal spørge, om det tjener Danmarks interesser.”
Hvad med opfordringen til fælles europæiske løsninger?
”Der kikser det for ham. Han er stadig en af dem, der tror, at EU er løsning på noget som helst. Når det gælder sådan noget som immigration, så fejler EU hele tiden.”
Så vi skal overhovedet ikke have nogle fælles europæiske løsninger?
Nikolaj Villumsen, Enhedslistens udenrigsordfører, i en pressemeddelelse:
"Jeg synes forslagene fra Taksøe-Jensen er snæversynede og visionsløse. Hovedfokus i dansk udenrigspolitik bør ikke være at imponere NATO og finansiere erhvervslivets eksportfremstød. Forslagene om militæroprustning vil koste milliarder og omlægningen fra udviklingsbistand til erhvervsstøtte, vil ramme verdens fattigste."
"Forslagene fra Taksøe-Jensen vil undergrave mulighederne for at føre en selvstændig dansk udenrigspolitik og gøre os afhængige af EU og NATO. Vores ressourcer bør i stedet investeres i en styrkelse og reform af FN-systemet. Danmark kan spille en vigtig rolle internationalt, hvis vi bidrager til opbyggelsen af stærke lokale civilsamfund, der kan sikre udvikling og demokratisering, i stedet for krig og kaos."
Mette Bock, Liberal Alliances udenrigsordfører, i en pressemeddelelse:
"Det er rigtigt set, at Danmarks grundlæggende interesse er at bevare og videreudvikle et sikkert, frit og velstående Danmark med et dansk værdigrundlag til gavn for befolkningen."
"Vi skal ikke medvirke til det, der kaldes aktivistisk nation building. Vi kan aldrig opbygge demokratier i andre lande, de må selv tage fat. Det skal 'villes' af befolkningerne selv. Til gengæld skal vi aktivt beskytte os selv og civilbefolkninger, der hensynsløst udsættes for overgreb af egne ledere, som for eksempel aktuelt i kampen mod ISIL i Syrien."
Holger K. Nielsen, SF's udenrigsordfører, i en pressemeddelelse:
"Der er både skidt og kanel i Taksøe-Jensens rapport. Det er godt, at han lægger op til, at vi i langt højere grad skal prioritere vores indsatser, styrke udenrigsarbejdet gennem EU og have fokus på Arktis. Og at dansk udviklingsbistand ikke skal gå til asyludgifter herhjemme."
"Men det er skidt, at han lægger op til højere forsvarsudgifter. Hvis vi skal op på 2 procent af BNP vil det indebære en stigning på ca. 17 mia. kr., hvilket jo på ingen måde hænger sammen med det økonomiske råderum, som drøftes i Finansministeriet. Det er ærgerligt, at han ikke lægger op til en analyse af effekterne af den danske militære indsats i Mellemøsten de seneste 10-15 år, men at han i stedet har en forudsætning om, at vi stadig skal spille en stærk militær rolle. Vi mangler en analyse af, om indsatsen har virket."
I september 2015 igangsatte regeringen et udenrigspolitisk udredningsarbejde under ledelse af Peter Taksøe-Jensen, der er Danmarks ambassadør i Indien.
Resultatet af arbejdet præsenteres mandag klokken 10, hvor Peter Taksøe-Jensen fremlægger sin rapport for offentligheden i Udenrigsministeriet.
Ifølge kommissoriet for udredningen skal arbejdet føre til følgende tre ting:
En afdækning af Danmarks strategiske interesser i forhold til en række centrale udviklingstræk, udfordringer og muligheder i de kommende 10-15 år.
Et samlet bud på en stærkere koordinering og samtænkning af Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitik, forsvarspolitik, handelspolitik og eksportfremme samt udviklingspolitik.
Et samlet strategisk bud på kerneopgaver og prioriteter til fremme af Danmarks interesser i de kommende år.
Formålet med udredningen er at skabe grundlaget for en øget fokusering og prioritering af Danmarks internationale engagement og varetagelsen af Danmark interesser, herunder de kommercielle.
Udredningsarbejdet udgør et oplæg til den politiske debat om fremtidens udenrigs- og sikkerhedspolitik og skal blandt andet indgå i grundlaget for de kommende forhandlinger om et nyt forsvarsforlig efter 2017 samt ny udviklingspolitisk strategi i 2016.
Den endelige rapport baserer sig på et omfattende analyse- og datagrundlag og mere end 100 møder med danske og udenlandske eksperter og interessenter over de seneste seks måneder.
Kilde: Udenrigsministeriet.
1. 6 opsigtsvækkende citater fra kronprins Frederik
2. Holstein: Venstre kan ikke undvære Støjberg
3. Prognose: Sådan er Messerschmidts chancer for at komme i Folketinget
4. Uddrag af Sass Larsens bog: Hvad i alverden er der sket med centrum-venstres sociale kompas?
Forrige artikel Støjberg presser EU: Tillad grænsekontrol i op til 2 år Næste artikel Hver tredje vil sænke ulandsbistanden yderligere
Debat: Debat: Finansministeriets blinde vinkler har politiske konsekvenser
Debat: Debat: Udflytningen skaber dårligere ledelse