Luthersk Missions generalsekret�r: Derfor bliver jeg i folkekirken | Kristeligt Dagblad
Send artiklen Luthersk Missions generalsekret�r: Derfor bliver jeg i folkekirken til din ven.
Luthersk Missions generalsekret�r: Derfor bliver jeg i folkekirken
Hvert femte par af samme k�n bliver gift i kirken
Homoseksuelle �gteskaber har lange udsigter i Italien
Nye protester mod vielser af homoseksuelle b�lger gennem Paris� gader
Den engelske kirke bliver fritaget for vielse af homoseksuelle
Kirkeligt set bliver skrevet p� skift af folketingsmedlem Birthe R�nn Hornbech (V), teolog og...
folkekirke | tro | ballade | nyt ritual | trofasthed | bliv i folkekirken	flexblock
Jens Ole Christensen | 13. juli 2012	Efter balladen om det nye ritual er der mange, der dropper medlemsskabet af folkekirken. Men ikke generalsekret�r Jens Ole Christensen, og her er hvorfor
VI KAN LIGE S� GODT se det i �jnene: Missionsfolk, karismatiske og andre med en klassisk luthersk tro skal til at v�nne sig til en ny virkelighed. Vi befinder os i st�rre grad end tidligere i forskellige kirkesamfund og menighedsordninger.	Det skyldes ikke mindst, at vi drager forskellige konsekvenser af ritualsagen og den generelle l�rem�ssige krise i folkekirken. Det er un�gtelig en udfordring for f�llesskabet, og de hurtige, nemme l�sninger findes ikke.L�S OGS�: Hvad er forskellen p� Luthersk Mission og Indre Mission?Jeg f�ler mig dybt forbundet med mange af dem, der i disse �r forlader folkekirken, og et godt stykke ad vejen forst�r jeg motiverne. Jeg er optaget af, at vi � s� langt det overhovedet lader sig g�re � bevarer f�llesskabet. Og s� m� vi hver for sig v�lge de veje, vi tror tjener evangeliet.L�S OGS�: Hvad m� man sige om homoseksuelle vielser?Det er afs�ttet for, at jeg vil bruge min klumme i dag p� at begrunde, hvorfor jeg bliver.	Annonce
Jeg vil begynde i det meget personlige: For mig er det et lige s� stort samvittighedsproblem at forlade folkekirken, som det for nogle af mine gode venner er at forblive i den.Jeg er faktisk i tvivl om, hvorvidt det overhovedet er forsvarligt at forlade en kirke, hvis bekendelse jeg er i overensstemmelse med � vel at m�rke s� l�nge jeg kan praktisere i kirken i overensstemmelse med bekendelsen. Skal jeg forlade kirken, fordi nogle andre � m�ske endog et flertal � forlader kirkens faste grund?Den nok er nok-retorik, som fra det politiske liv har bredt sig til kirkesp�rgsm�let, er jeg temmelig skeptisk over for. Jeg finder den ikke i Det Nye Testamente, heller ikke de steder, hvor den sunde tro tydeligt var i mindretal. Der finder jeg en udfordring til at styrke det, der er tilbage.Nogle kirkehistoriske overvejelser spiller ogs� en rolle: Jeg synes den nuv�rende kirkelige krise er rystende alvorlig. Og jeg deler den vurdering, at det er enest�ende at have et ritual, som direkte og �benlyst modsiger de bibelske skrifter. At velsigne synd leder mennesker bort fra syndsforladelsen og ikke hen til den.L�S OGS�:Pr�st: Strid om vielsesritual handler om pr�stel�ftets alvorMen det var ogs� rystende alvorligt, at kirken under ortodoksien deltog i heksebr�ndinger, under rationalismen pr�dikede �Gud, dyd og ud�delighed� og i Bultmann-perioden for 50 �r siden accepterede �benlys modsigelse af evangeliet om Jesu og vores fysiske opstandelse.Jeg er dybt taknemmelig for, at der i disse og andre kritiske perioder var folk, der holdt ud i kirken, st�digt fastholdt modsigelsen og bad til Gud om kirkens fornyelse. De har ofte end ikke f�et fodnoter i kirkehistorieb�ger, men de gjorde os alle en stor tjeneste.Dern�st spiller nogle mere pragmatiske overvejelser en rolle for mig. Jeg m�rker en tendens i de interne diskussioner blandt konservative kristne til at kridte banen op p� en m�de, der ikke rammer virkeligheden. Man beskriver kirken, som om den best�r af de retl�rende (os) og de vrangl�rende (de andre). Punktum.L�S OGS�: Missionsfolk dr�fter ny kirke uden for folkekirkenJEG MANGLER sansen for mellemnuancerne, de �svage i troen� og de famlende bekendelser. Ikke mindst n�r de findes hos l�gfolk. Og jeg sp�rger mig selv, hvor mange af disse folk vi svigter, hvis vi alle sammen g�r til frimenigheder og andre alternative menighedsformer.Indr�mmet: Man isolerer sig ikke n�dvendigvis, fordi man g�r i frimenighed. Men jeg kunne godt bruge den indr�mmelse, at risikoen er der.Og hvis man t�nker over, hvem der i de seneste 10 �r har taget b�de de lyttende og l�rerige dialoger og de skarpe konfrontationer, er det med al respekt ikke frimenighedsfolk, der springer mest i �jnene.Igen indr�mmet: Evangeliet kan ogs� formidles til sekulariserede danskere fra frie menigheder, s�dan at mennesker kommer til tro og bliver Jesu disciple. Det har jeg oplevet, og det gl�der jeg mig over.Men for mig er det tydeligt, at der er store befolkningsgrupper, som vi langt lettere f�r i tale gennem folkekirken end fra andre platforme. Jeg siger ikke bare, at pr�sterne har gode talerstole, men ogs�, at t�rsklen er lav til det arbejde, der drives af andre i folkekirkeligt regi. Tabet ved at miste de platforme er til at f� �je p�.Jeg er klar over, at jeg kunne g�re nogle mennesker glade ved nu at g� ud af folkekirken og i frimenighed. Det g�lder mennesker, jeg f�ler mig n�rt forbundet med i mit eget milj�, og som �nsker sig en entydig udvikling.Noget tyder p�, at ogs� Manu Sareen (R) og nogle af biskopperne synes, det er udm�rket, hvis de mest rapk�ftede missionsfolk forsvinder, og freden kan s�nke sig over folkekirken.Jeg har ovenfor fors�gt at redeg�re for, hvorfor jeg m� skuffe disse forventninger.
Kristendom er blevet et samtaleemne
"Kirken skal blande sig uden om klimadebatten"
Derfor bliver jeg.
shansen4, publiceret d.15/07 08:42 (for 10 mnd. siden)
L�s artiklen bag debatten her: Luthersk Missions generalsekret�r: Derfor bliver jeg i folkekirken
Jeg forst�r, at generalsekret�r Jens Ole Christensen s�tter sig ved siden af de omtalte personer, som holdt ud i kirken under dens store kriser. Kriser har der v�ret mange af gennem tiden, men at �jeblikkets kirkedebat om vielse af homoseksuelle er en stor "rystende alvorlig" krise, m� vist bero p� den enkeltes evne til at forst�rre en sag. Der vil ikke v�re mange mennesker i folkekirken, osm bliver ber�rt heraf. Det gode personlige kristenliv vil forts�tte uforandret - hvis man �nsker det!
Men hvorfor skulle Jens Ole Christensen dog gl�de kirkeministeren eller en biskop ved at forlade folkekirken?
Som han selv skriver, kunne freden m�ske s�nke sig, hvis disse rapk�ftede forsvandt.
Det ville naturligvis ikke betyde, at teologiske sp�rgsm�l ikke kunne dr�ftes, men det ville vel v�re rimeligt, at det der vedr�re foreningen, var en medlemsdebat.
Jeg synes, at det er rigtigt, at de mennesker, som tror, at Jesus Kristus er deres frelser, bliver sammen i en kirke. Desv�rre er der altid sm� paver, som vil have deres viljer, hvorfor alle de sm� trossamfund opst�r. For mig at se, har det ikke meget med evangeliet at g�re, men med system.
Men n�r debatten har f�rt til et resultat, ville det vel v�re rigtigt at se fremad i stedet for bestandigt at r�be op om ubibelske medkristne. "At velsigne synd...". Hvem g�r det? Hvem velsigner? Er det pr�st eller kirke? N�r JOC mangler sans for "mellemnuancerne", s� hold fast ved hovedfarven: Evangeliet ved Jesus Kristus, som kalder alle.
Jeg bliver nok ikke
, publiceret d.17/07 15:57 (for 10 mnd. siden)
Jeg mener ikke det er biskopperne og ministeren der skal lave om p� de ritualer der er i biblen, s� derfor har jeg mine overvejelser om jeg stadig skal st�tte den.
Sv. Jeg bliver nok ikke
Daniel Henoch Pedersen, publiceret d.17/07 17:08 (for 10 mnd. siden)
skrev: Jeg mener ikke det er biskopperne og ministeren der skal lave om p� de ritualer der er i biblen,... Til "prinsessen"
Det er naturligvis din ret at melde dig ud af Folkekirken, men det er en misforst�else, at man har lavet om p� "de ritualer der er i biblen." Der er ikke nogen ritualer for vielser i Bibelen. Den f�rste kristne kirke har formentlig ikke haft noget som helst med selve �gteskabsindg�elsen at g�re. De ritualer, som findes for vielser i Folkekirken, er frembragt af mennesker, og de er formentlig blevet til i et samarbejde mellem statsmagten og kirkens ledelse.
2. Gotfredsen: Kirken skal b�re Kierkegaards tankerigdom videre
3. L�gen er p� hjemmebes�g, og du vil blive behandlet af dr. Dj�f
5. Er Trykkefrihedsselskabet blevet pr�get af islamhadere?
Seneste 21. maj
At melde sig ud af menneskeheden
�Jeg er Thomas Cromwell�
Masser af succes � og meget mere i vente
Dybvad: R�nn ville holde sag om statsl�se skjult
Lars L�kkes tidligere departementschef retter en alvorlig anklage mod Birthe R�nn i Statsl�sekommissionen
Dybvad: L�kke vidste at der var knas med R�nnTema Politik	flexblock
Helhedsskolen skal ind i det enkelte fag
De borgerlige partier, Danmarks L�rerforening og ekspert i udenlandske helhedsskoler er imod, at skolens nye elementer bliver udskilt i...
Skolel�rere og faglige m�l kan ikke undv�resFor�ldre snyder for at f� b�rn ind p� gode skolerTema Folkeskolen	flexblock
Det er lovligt at lindre angst og smerter hos uhelbredeligt syge med s� store m�ngder af...
Hun dr�mmer om at d�N�r lindring og behandling ender med d�denTema Aktiv d�dshj�lp	flexblock
Billedserie: K�mpetornado dr�ber flere end 90 i Oklahoma
MED VIDEO OG BILLEDER: Redningsfolk leder efter overlevende i ruinerne af en skole i en forstad til Oklahoma City, der er h�rdt ramt
Her er historiens 10 mest voldsomme tornadoer i USAObama sender hj�lp til tornadoramt OklahomaTema USA	flexblock
Her er regeringens fem redningskranse til de ledige
Et levest�rkt amerikansk ikon fylder �r
Sp�ndinger mellem Israel og Syrien
Dansk badevand er i topform til strands�son
Thorning om dagpengeaftale: Et rigtig godt forl�b
Annulleret telegram
Dybvad: L�kke vidste at der var knas med R�nn
Joachim B.: Hvorfor effektiviserede man ikke tidligere?
Hver anden folkepensionist f�r mindre pension
DMI: Voldsom tornado i USA er us�dvanlig
Luther er ikke beklemt ved at tale om et kristen menneskes gode gerninger
3. Vores �genavne bryder med den glatpolerede virkelighed
5. S�ren Krarup: Det underl�dige Danmark fejrer nye triumfer
Rosenkransen - en katolsk b�nstradition
Ordet: Sommerens sk�nhed
Sommerens sk�nhed i naturen og i haverne f�r os til at l�nges efter en lykke, som egentlig ikke har med sommeren at g�re
Livets store musik
At synge og spille eller bare lytte til musik er m�der at tilkendegive, at livet er i overskud
Ja tak til behandling - men ikke for enhver pris
Mange �ldre �nsker sikkert al mulig behandling, hvis der bare er nogenlunde h�b om bedring. Jeg er bange for, at en del er s�...