Dobbeltinterview: Mere tid til kerneopgaven | Sygeplejersken, DSR | Sygeplejersken 2017, nr. 12
Sygeplejersken » Bladarkiv » Dobbeltinterview: Mere tid til...
Dobbeltinterview: Mere tid til kerneopgaven
Innovationsminister Sophie Løhde vil opspore og udrydde tidsrøvende regler og unødvendig dokumentation i sundhedsvæsenet. Det sker med kampagnen ”Meld en regel”, som Dansk Sygeplejeråd bakker op om. Ministeren mødtes med formand Grete Christensen, der mener, at den største udfordring for sygeplejersker er at få mere tid til kerneopgaven.
Innovationsminister Sophie Løhde er godt klar over, at mange sygeplejersker er trætte af at høre om afbureaukratisering, når der sjældent kommer noget konkret ud af det. ”Denne gang stikker vi væsentligt dybere," lover hun.
Sygeplejersken 2017 ; (12): 38-41. Øvrige artikler
Jakob Lundsteen , redaktionschef
Innovationsminister Sophie Løhde vil afbureaukratisere den offentlige sektor og frigøre "millioner af arbejdstimer". Ikke mindst sundhedsvæsenet er på den tidligere sundhedsministers radar.
Sophie Løhde (SL): "Er der noget, der er kendetegnet ved innovation og konstant fornyelse, så er det vores sundhedsvæsen. Men vi har også et sundhedsvæsen, der er ekstremt komplekst, hvor vi år for år har bygget lag på lag af ny regulering og nye krav og nye initiativer. Og det betyder også, at vi har en sundhedssektor, der er rigtig svær at hitte ud af for mange mennesker. Det er faktisk også der, jeg synes, vi har noget af den største ulighed i sundhedsvæsenet. Hvor de, der har de største behov, også typisk er dem, der bliver mødt af de mest komplicerede systemer. Intet af det er jo opfundet i en dårlig mening, men det betyder også, at vi har været rigtig dygtige til at fylde på og rigtig dårlige til at skrælle af."
Så der er behov for en afskrælning nu?
SL: "Der er behov for, at vi rydder ud i nogle af de mange lag og dermed også sætter en dagsorden, der hedder, at nogle af vores medarbejdere skal have mere plads og dermed også tid til at bringe deres faglighed i spil."
Grete Christensen, hvad burde Sophie Løhde bruge sin indsigt og magt til?
Grete Christensen (GC): "Det handler om at bringe fagligheden mere i spil. Det er noget af det allervigtigste i øjeblikket. Det, vi kan se, er sket i de senere år, er, at mange af vores medlemmer oplever, at de bruger unødvendig meget tid på noget, som de slet ikke synes respekterer deres faglighed og skøn. Men de gør det, fordi der er nogle regler om, at de skal gøre dette og hint. Eller fordi de prøver at dække sig af, så de dokumenterer flere ting, end de ellers ville, hvis nu der kommer en sag. Så jeg synes, det er et enormt vigtigt område."
En del af sammenhængsreformen går ud på at sætte mere fokus på kerneopgaven. Her er et udsagn: "Fagprofessionelle bør varetage ledelsen af kerneopgaven". Enig eller uenig?
SL: "Ja, det er jeg enig i."
GC: "Helt enig."
Sophie Løhde, hvordan skal det ske?
SL: "Det gør man jo ved at lytte til dem, der ved, hvor skoen trykker i dagligdagen for at sige det ligeud. Mere tid til kerneopgaven er et helt centralt mål (med sammenhængsreformen, red.). Vi har sat os den ambition, at vi vil frigøre millioner af timer i den offentlige sektor, som vi kan bruge til at investere i vores velfærd, vores sundhedsvæsen og ældrepleje."
GC: "Lige nu ligger udfordringerne mest af alt i, at budgetterne bliver beskåret til det, der egentlig er kerneopgaven. Altså dem, der møder patienterne, er dem, vi beskærer, hver gang vi har problemer med økonomien, fordi medicinen er for dyr, eller apparaturet koster flere penge. Så det eneste sted, ledelserne kan finde pengene i øjeblikket, er på medarbejderne. Men jeg vil sige, at det med, at de fagprofessionelle er tæt på kerneydelsen i ledelsen, der er det jo afgørende, at de er der, fordi de ved, hvilke opgaver der skal løftes."
Hvad er så kerneopgaven?
GC: "Hvis sygeplejerskerne skal se på kerneopgaven, så er det lige præcis pleje og omsorg, mens det for lægerne i høj grad er diagnosticering, så er der andre grupper, der har andre kerneopgaver. Det bliver vi nødt til at være skarpe på, at der hører mange ting til for at få et fuldstændig komplet godt resultat for patienterne. Det er derfor, vi har så mange tværfagligheder i sundhedsvæsenet. Kerneopgaven er det, der er defineret for den enkelte faggruppe, og som spiller ind i en fælles sammenhæng."
SL: "For mig handler det om, at vi hver især gør det, vi er bedst til. Det er dér, vi nogle gange spilder ressourcer ved eksempelvis at bede sygeplejersker om at varetage alle mulige opgaver, som sygeplejersker ikke har taget deres uddannelse for, og måske har de heller ikke en drøm om at svømme rundt i papirer og afkrydsningsskemaer hele dagen."
Hvad forventer I, der kommer ud af kampagnen "Meld en regel"?
SL: "Jeg forventer og håber, at der er en masse medarbejdere, der har lyst til at byde ind med, hvor skoen trykker i sundhedsvæsenet. Altså at få sat fingeren på pulsen i forhold til de fire millioner timer, der årligt bliver spildt i sundhedsvæsenet (Sophie Løhde henviser til en undersøgelse fra Dansk Sygeplejeråd fra 2016 om unødvendig dokumentation og spild af arbejdstid, red.). Hvor gemmer de sig? Det handler om at gå fra det abstrakte store tal ned til det konkrete."
Grete Christensen understregede overfor Sophie Løhde, at den største udfrodring lige nu er, at budgetterne bliver beskåret, og det går ud over kerneopgaven for sygeplejersker.
Hvad forventer du, Grete?
GC: ""Meld en regel" er en konkretisering af noget, som vi i sygeplejerådet også har været optaget af. Vi har lavet analyser og spurgt sygeplejersker om, hvad de laver af unødvendigt bureaukrati. I mange år har vi haft utidssvarende systemer, der ikke har talt sammen, og registrerer de samme ting de samme steder. Man bliver nødt til at have en plan for, hvornår det er slut. Det bliver man nødt til at kunne fortælle medarbejderne snart, for de er ved at være kørt fuldstændig død i, at de både skal skrive noget i et fysisk skema og noget ind på computeren."
I sidste nummer af Sygeplejersken bragte vi en undersøgelse, der viser, at der er et problem med at få tid nok til den lovpligtige nødvendige dokumentation.
SL: "Og det er derfor, vi gerne vil frigøre tid, for dokumentation er en væsentlig forudsætning for et godt og sikkert sundhedsvæsen. Samtidig vil jeg komme med en lille bøn til medarbejderne og bede om tilgivelse. Jeg kan godt forstå, hvis der er mange, der er trætte af at høre om det her og er trætte af, at der aldrig kommer nogen handling ud af det. Derfor stiller jeg mig også på mål for og vil gerne gå i dialog med de medarbejdere, der vil pege på nogle af de her ting, så man opfatter, at ens bidrag bliver taget seriøst."
GC: "Det er jo vigtigt, at man kun dokumenterer det, der er med til at sikre den faglige kvalitet og sikre udvikling og forskning. Nogle af sygeplejerskerne, vi har spurgt, fortæller, at ledelsen et sted mente, at man gav for mange blodtransfusioner. I stedet for at sige til dem, der kan ordinere blodet, at I bliver nødt til at være mere opmærksomme på, om det nu også er nødvendigt, så pålagde man alle medarbejdere en særlig tung dokumentationsbyrde, når man skulle bestille blodet, hvilket betød, at det tog dobbelt så lang tid. Og det er jo et godt eksempel på et dokumentationskrav, der er helt håbløst. Og det er der, jeg vender tilbage til fagligheden. Når vi f.eks. screener alle mulige patienter for alle mulige ting. Eksempelvis bruger faldscreening på unge mennesker, der bliver indlagt for noget helt andet. Her er det, jeg tænker, lad nu fagligheden være i højsædet, og lad dem vurdere, hvad der er rigtigt at gøre her."
Det har ikke været den helt store succes med tidligere lignende initiativer, hvad gør dig optimistisk denne gang?
SL: "Det er også derfor, jeg beder om tilgivelse blandt medarbejderne for, at vi nu tillader os at komme og spørge igen. Jeg kan godt forstå, hvis der er nogle, der er rigtig trætte af at høre om det her og samtidig også har en enorm frustration over, at man synes, man bruger sin tid på det forkerte. Forskellen på, hvad tidligere regeringer har gjort, er, at vi nu stikker væsentlig dybere i afbureaukratiseringsarbejdet, end hvad man har gjort tidligere."
GC: "Jeg synes, det er vigtigt, at vi får sendt det budskab, at vi faktisk ulejliger sygeplejerskerne en gang til, og at vi nu kan finde nogle af de ting, der virkelig er tidsdræbere. Vi kan jo se, at nogle af vores medlemmer for at registrere en ambulant tid hos en patient skal notere det fire forskellige steder. Det, som vores medlemmer giver udtryk for, er jo frustrationen over, at den tid, de bruger til det her, ville de rigtig gerne have brugt sammen med patienten. Nu prøver vi at kaste os ind i det her sammen med vores medlemmer, for der er rigtig meget, der trykker hos dem. Sikkerhed og patientsikkerhed har jo bidraget til, at der er kommet mange flere ting, der skal registreres. Så vi skal finde en måde, så det både er sikkert og dokumenteret på den rigtige måde, og at vi ikke spilder tiden."
Sophie Løhde sidder som innovationsminister i Finansministeriet. Den centrale placering understreger, hvilken vægt regeringen lægger på sammenhængsreformen som kampagnen ’Meld en regel’ er en del af. Sammenhængsreformen har blandt andet til formål at formulere en national målsætning for afbureaukratisering i kommuner og regioner. Reformen vil blive fremlagt næste forår.
4,3 mio. timer går til spilde
Sygeplejersker brugte for to år siden hver dag 105 minutter på dokumentation. Og sygeplejersker skønner, at 31 minutter ud af de 105 minutter bruges på unødvendig dokumentation. Altså spild. Omregnet til fuldtidsstillinger svarer det til 2.615 eller 4,3 mio. timer, der går til spilde hvert år. Det viser en undersøgelse fra Dansk Sygeplejeråd, der blev lavet i februar 2016.
Det er bl.a. denne undersøgelse, som innovationsminister Sophie Løhde støtter sig til, når hun mener, at der bør kunne frigøres "millioner af timer" til kerneopgaven for sygeplejersker.
Tiden, der blev brugt på unødvendig dokumentation i 2016, var dog en anelse mindre end året før. Men i et lidt større perspektiv er der sket en voldsom stigning i den tid, der dagligt bliver brugt på dokumentation. Fra 2008 til 2016 vurderer sygeplejerskerne i undersøgelsen, at der bliver brugt 2,5 mio. flere timer på dokumentation. En ny undersøgelse fra september i år fra Dansk Sygeplejeråd viser, at der også kan være et problem med at få tid nok i hverdagen til den nødvendige dokumentation.
Således mener 41 pct. af sygeplejerskerne i undersøgelsen, at de slet ikke eller i mindre grad har den nødvendige tid til at dokumentere sygepleje.