Udviklingsredegørelse 2014 for erhvervsuddannelsen til Automatik- og proces - PDF
Download "Udviklingsredegørelse 2014 for erhvervsuddannelsen til Automatik- og proces"
1 Metalindustriens uddannelsesudvalg 18. september 2013 Udviklingsredegørelse 2014 for erhvervsuddannelsen til Automatik- og proces Nøgletal Igangværende uddannelsesaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Indgåede uddannelsesaftaler i det aktuelle år Igangværende skolepraktikaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Elever optaget i skolepraktik i det aktuelle år Bruttopraktikpladssøgende pr i det aktuelle år Fuldførte * Fuldførelsesprocent ** *) Fuldførte er det antal elever, som i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år har fuldført uddannelsen. **) Fuldførelsesprocenten er andelen af dem, der begyndte i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år, som forventes at fuldføre deres uddannelse angivet i procent. Bemærk: Ministeriet har endnu ikke tal for antal fuldførte og fuldførelsesprocent for 2012, og udvalgene bedes selv indsætte tal, i det omfang udvalgene har tallene (evt. skønnede tal) Beskæftigelsesfrekvens (inkl. syge/barselfrekvens)*** 0,76 0,73 0,66 Videreuddannelsesfrekvens**** 0,11 0,18 0,26 ***) Beskæftigelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2009, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2010, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i ****) Videreuddannelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2008, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2009, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i Den erhvervsmæssige udvikling og udviklingsmulighederne inden for uddannelsens område og tilgrænsende områder Inden for Automatik og proces er der med baggrund i CAP projektet Analyse af vindmølleindustriens kompetencebehov fortsat drøftelser med virksomheder fra vindmøllebranchen om opstilling, service og vedligehold på vindmøller, for at undersøge hvilke kvalifikationer/kompetencer der efterspørges af vindmøllebranchen, samt hvordan den faglige profil for en servicetekniker/montør er i fremtiden. Målet er at afdække, om der er særlige faglige kvalifikationer inden for vindenergiområdet, der skal tilføres den eksisterende erhvervsuddannelse for at imødekomme et branchebehov for kompetencer. Drøftelserne har indledningsvis givet et billede af at der ikke umiddelbart er behov for en ny erhvervsuddannelse men at der for at imødekomme de særlige kompetencebehov i vindmøllebranchen kan blive 1
2 tale om at udvikle særlige undervisningsmoduler eller skoleophold rettet mod vindmøllebranchen som supplement til Automatikteknikeren/automatikmontøren. Udvalget har generelt fokus på at være i dialog med brancher og organisationer om behov for indhold og struktur i erhvervsuddannelser inden for automatisering. Dialog med virksomheder, lokale uddannelsesudvalg og skoler har afdækket et stigende behov for kompetencer inden for robot- og automationsteknologi samt udviklings-, konstruktions- og dokumentationskompetencer hos automatikteknikere. Udvalget vil med baggrund i analyse af uddannelsesbehov inden for automatik og procestekniske område analysere omfanget yderligere sammen med branchen. Det kan således blive aktuelt med etablering af trin 3 uddannelser i forlængelse af automatikteknikeren eller særlige undervisningsmoduler/skoleophold der kan imødekomme behovet for brancherettet specialisering. Herunder eventuelt udvikling af nye valgfri specialefag, der retter sig mod de forskellige jobområder/jobprofiler. Herunder skal indgå: - Internationalisering; hvordan er uddannelsen under indflydelse af internationale tendenser? Uddannelsen er i mindre grad påvirket af at dele af jobfunktionerne i nogle virksomheder kan være udlagt til virksomhedernes afdelinger eller samarbejdspartnere i udlandet. - Teknologiudvikling; hvilke teknologiske udviklinger af relevans for uddannelsen kan udvalget se? Den teknologiske udvikling inden for anvendelsen af netværk, robot og visionssystemer på automationsområdet samt udviklingen generelt inden for automatisering er en medvirkende årsag til, at der i årene fremover til stadighed vil være behov for jævnlige opdateringer af uddannelsens kompetencer og jobprofiler, så de er tidssvarende og kan være med til at sikre en stærk konkurrenceevne. Teknologiudviklingen inden for de beskæftigelsesområder der omfattes af energi, miljø- og velfærdsteknologier vil også have relevans for uddannelsen. - Virksomhedernes udvikling; er der tale om ændrede organisationsformer, nye myndighedskrav eller andet af betydning for uddannelsen? Der er som en del af virksomhedernes udvikling inden for området fokus på organiseringsformer. Udvalget følger denne udvikling ved kontakt til de lokaleuddannelsesudvalg. De ændrede organiseringsformer kan være medvirkende til, at der skal justeres i uddannelsesindhold eller enkelte kompetencemål. - Hvordan er det fremtidige behov for faglært arbejdskraft inden for uddannelsens område? Udviklingen i behovet for faglærte inden for området forventes at være svagt stigende. Udvalgets vurdering er, at efter den økonomiske krise, som gav et markant fald i behovet, forventes udviklingen nu at være ændret til et øget behov for faglærte. - Er der udvikling på de tilgrænsende områder af relevans for uddannelsen (andre eud, amu, kvu, mv.)? Der er på KVU etableret en Automationsteknolog og en Energiteknolog, som kan have interesse som videreuddannelse for uddannede Automatikteknikere. - Udvalgets kommentarer til udviklingen i nøgletallene: Udvalget finder stigningen i indgåede aftaler for positiv i forhold til den mangel på arbejdskraft der forventes at opstå i de kommende år. Det vurderes at indgåelsen af aftaler fortsat vil kunne være under påvirkning af den økonomiske krise og den deraf følgende afmatning inden for området. Beskæftigelsesfrekvensen er faldet lidt men det vurderes, at det har baggrund i afmatningen inden for området. 2
3 - I det omfang, det er relevant, kan fagligt udvalgs overvejelser om fremmedsprog indgå under punkt 1 i skabelonen. Arbejdsgruppen om fremmedsprog i uddannelserne har i rapporten Sprog er nøglen til verden, offentliggjort den 21. juni 2011, anbefalet, at de faglige udvalg i de årlige udviklingsredegørelser inddrager behovet for fremmedsprog som et parameter af betydning for beskæftigelse og konkurrenceevne i den løbende justering af erhvervsuddannelserne. Der er inddraget fremmedsprog i automatik og proces uddannelsen. - Yderligere kommentarer: For yderligere uddybning af den erhvervsmæssige udvikling på industriens område henvises til den generelle udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser punkt 1. De uddannelsesmæssige konsekvenser af udviklingen anføres under pkt. 2, 3, 4, 5, 6, 7 og Behov for nyetablering af uddannelse Her kan behovet begrundes nærmere, hvis ikke det fremgår under punkt 1. En eventuel egentlig ansøgning skal indsendes særskilt til ministeriet vedlagt en 10 punkts redegørelse, jf. 2 i bekendtgørelse om erhvervsuddannelser. Udvalget vurderer, at der kan være behov for nyetablering af uddannelse men at det kan løses ved etablering af trin 3 på den eksisterende uddannelse og/eller særlige brancherettet skoleperioder. Se endvidere under pkt Behov for omlægning/revision af uddannelsen Her kan behovet begrundes nærmere, hvis ikke det fremgår under punkt 1. Udvalget bedes skønne, hvornår ændringen ønskes at træde i kraft, og om der er eventuelle økonomiske konsekvenser af ændringen. Udvalget bedes endvidere skønne, om omlægningen skal ske ved ændring af bekendtgørelse og/eller uddannelsesordning. Skønnene bedes være bedst mulige, men er ikke bindende. Ændringer vedrørende oprettelse eller nedlæggelse af trin bedes angivet under punkt 8. En eventuel egentlig ansøgning skal indsendes særskilt til ministeriet. Det forventes at der i forhold til beskrivelsen af kompetencerne i Automatik og proces uddannelsen foretages en række sproglige tydeliggørelser og præciseringer af de faglige kompetencer enten ved at rette kompetencemål i nuværende fag eller ved udvikling af helt nye fag. Dette er ligeledes gældende både for de særlige kompetencer, der skal være opnået inden hovedforløbet samt for de kompetencer, der skal opnås i hovedforløbet. Det forventes også at forsøgene med Centres of Excellence vil kunne medvirke til behov for udvikling/revision af kompetencemål i uddannelsen. Udvalget vil have fokus på udvikling af fag med højere præstationsstandard. Faglig udfordring kan bidrage aktivt til fastholdelse af elevgrupper på alle niveauer. Udvalget ønsker derfor at sikre, at der findes det rette udbud af fag, der kan imødekomme elevernes forskellige ønsker og faglige forudsætninger. Det forventes at der i 2014 og 2015 vil blive udviklet fag med højere præstationsstandard der forventes at træde i kraft fra 1. august 2014 og/eller 1. januar Det vurderes at der kun er tale om ændringer i uddannelsesordningen. Udvalget drøfter fortsat behovet for en omlægning af uddannelsen for at imødekomme de særlige kompetencebehov der er i vindmøllebranchen. Der ses på udvikling af et særligt undervisningsmodul/skoleophold rettet mod vindmøllebranchen som supplement til automatikteknikeren eller automatikmontøren. Ændringen vil betyde at der skal ske tilføjelser i bilaget til uddannelsen. Ændringen vurderes på nuværende at omfatte en meromkostning svarende til 2,5 årselev. Ændringen vurderes at skulle træde i kraft 1. august 2014 og/eller 1. januar Der ses endvidere på virksomhedernes behov for et særligt undervisningsmodul inden for robot- og automatiseringsteknologier. Det kan som omtalt i pkt. 1, blive aktuelt med etablering af trin 3 på uddannelsen i forlængelse af automatikteknikeren. En eventuel ændring overvejes at skulle træde i kraft 1. januar 2015 og vurderes på nuværende at omfatte en meromkostning svarende til 3 årselever. 3
4 4. Behov for nedlæggelse af uddannelsen Her kan behovet begrundes nærmere, herunder hvordan uddannelsesbehovet på området fremover skal dækkes, hvis ikke det fremgår under punkt 1. En eventuel egentlig ansøgning skal indsendes særskilt til ministeriet. Der er ikke behov for nedlæggelse af uddannelsen. 5. Den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring af uddannelsens ordinære praktik og skolepraktik (hvis der i uddannelsen er skolepraktik) Den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring beskrives og begrundes nærmere, hvis det ikke fremgår under punkt 1. Herunder erfaringer udvalget har med samarbejde med de lokale uddannelsesudvalg og praktikvirksomhederne, jf. bekendtgørelse om erhvervsuddannelserne 5, stk. 2, og for skolepraktikkens vedkommende tillige samarbejdet med de lokale uddannelsesudvalg og skolerne om beskrivelse af indholdet i skolepraktik og praktikbedømmelse af elever i den lokale undervisningsplan, jf. 5, stk. 3. Det faglige udvalg er en del af Industriens Uddannelser og for uddybning af den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring af uddannelsens ordinære praktik og skolepraktik henvises til beskrivelsen af dette punkt i den tværgående udviklingsredegørelse fra Industriens Uddannelser punkt 4. Det faglige udvalg har et godt samarbejde med de lokale uddannelsesudvalg. De lokale uddannelsesudvalg opfordres til at være aktive i samarbejdet med skolerne om de lokaleundervisningsplaner samt til at være i en løbende dialog med skolerne om disse. Såfremt der er kvalitetsproblemer i forhold til uddannelsens faglige indhold, har udvalget opfordret skoler og lokale uddannelsesudvalg til at kontakte det faglige udvalg. Industriens område har for alle erhvervsuddannelser praktikerklæringer, der ligger tilgængelige på Industriens Uddannelsers hjemmeside, desuden har erhvervsskolerne ved hjælp af værktøjet elevplan en dialog med elever og virksomheder omkring indholdet af den ordinære praktik. På industriens område er der udarbejdet en handlingsplan for samarbejdet med de lokale uddannelsesudvalg, hvor opgaver omkring kvalitetssikring af skolepraktik og praktikbedømmelse vil være områder, hvor udvalgene ønsker en større dialog og netværk om udvikling og kvalitet. Der er bla. af Industriens Uddannelser udarbejdet en håndbog til repræsentanterne i de lokale uddannelsesudvalg. I forlængelse af aftalen om Bedre erhvervsuddannelser og styrket uddannelsesgaranti af 8. november 2012, skal der bl.a. etableres praktikpladscentrer, derfor bedes de faglige udvalg i dette års redegørelser forholde sig til følgende to punkter: 5a) En vurdering af behovet og mulighederne for at indføre fleksible uddannelsestider (max. og min.) således, at praktikuddannelsens varighed, struktur og indhold kan tilpasses de konkrete uddannelsesforhold, som de fremgår af uddannelsesaftalen med virksomheden og af den eventuelle skoleaftale. Dette skal bl.a. sikre, at eleverne kan afslutte deres uddannelse i praktikcentret, når den afsluttende prøve er aflagt. Der henvises til den tværgående udviklingsredegørelse for Industriens uddannelser punkt 4 5b) Praktikuddannelsens mål kan nås på en anden måde i skolepraktik (praktikuddannelse i praktikcenter) end i en virksomhed. Dette forhold bør der tages højde for i bestemmelserne vedrørende uddannelser, der udbydes med skolepraktik. De faglige udvalg bør derfor analysere mulighederne for at tydeliggøre praktikreglerne i henhold til 32 i lov om erhvervsuddannelser, jf. 38, stk. 5, med dette formål for øje, og derefter ved først given lejlighed stille ministeriet forslag om ændring af praktikreglerne. Eksempelvis kunne man forestille sig en afkortning af praktikuddannelse, som ligger efter den afsluttende prøve (svendeprøve mv.), for elever i skolepraktik, ligesom man kunne forestille sig en tydeliggørelse af indholdet af praktikuddannelsen i relation til skoleundervisningen. For både ordinær praktik og skolepraktik gælder grundprincip- 4
5 pet om, at der skal være progression i uddannelsesforløbene, ligesom den samlede uddannelses valør ikke må kunne bestrides alt efter, hvor eleven har gennemført den. Der henvises til den tværgående udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser punkt Opfølgning på sidste års udviklingsredegørelse Her oplyses hvordan udvalget har fulgt nærmere op på dets planer i udviklingsredegørelsen for (Se bilag 3 om de faglige udvalgs planer om ændringer i uddannelserne i udviklingsredegørelserne for 2013.) Der er i forlængelse af 2013 redegørelsen med udgangspunkt i en analyse inden for automatik og procesområdet for afdækning af kompetencebehov igangsat en revision/justering af uddannelsen. 7. Opfølgning på de centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort 2013 Her beskrives hvordan udvalget har fulgt nærmere op på forslagene i de relevante centrale analyse- og prognoseprojekter? (Se bilag 4 om konklusioner og anbefalinger fra de 7 centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort 2012.) Anvendelse af offentliggjorte centrale analyse- og prognoseprojekter fra tidligere år kan også anføres, såfremt de ikke tidligere er nævnt i det faglige udvalgs udviklingsredegørelser, se evt. Udvalget har i forhold til CAP projektet Det blå Danmark arbejdskraft-, kompetence- og uddannelsesbehov, vurderet, at nogle af delkonklusionerne allerede er dækket af uddannelsens nuværende indhold, men der vil løbende være fokus på udvikling inden for området. I forhold til CAP projektet Bæredygtig vækst i industrien hvad kræves af de faglærte kan det oplyses, at projektets konklusioner og anbefalinger indgå som elementer i den revision/justering af automatik og proces uddannelsens kompetencer der er i gang. Der henvises endvidere til den tværgående udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser, hvor der redegøres nærmere for opfølgning på de centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort i 2013 for erhvervsuddannelserne på industriens område 8. Trin i uddannelsen Uddannelsen skal indeholde flere kompetencegivende trin. Her kan udvalget overveje og begrunde de eksisterende trins anvendelighed, jf. erhvervsuddannelseslovens 15, stk. 2, og bekendtgørelse om erhvervsuddannelser 14, samt overveje og begrunde eventuelt behov for oprettelse, omlægning eller nedlæggelse af trin. Hvis uddannelsen ikke på trods af lovkravet ønskes trindelt, skal dette udførligt begrundes i forhold til lovens og bekendtgørelsens bestemmelser, herunder om afspejling af en jobprofil på arbejdsmarkedet. En eventuel egentlig ansøgning om oprettelse, omlægning eller nedlæggelse af trin skal indsendes særskilt til ministeriet. Uddannelsen er trindelt med trin 1 automatikmontør. Trinnet er stadig under overvejelse, idet udvalget gerne vil bevare en afstigningsmulighed på uddannelsen, således at der er mulighed for at imødekomme behovet hos de unge, der ønsker en kortere erhvervsrettet kompetence. Det overvejes at etablere trin 2 på automatikmontøren, der kan imødekomme behovet for særligt brancherettede kompetencer inden for f. eks. Service på vindenergianlæg, service og vedligehold af mindre automatiserede industrielle anlæg og maskiner. Relevansen af uddannelsernes trininddeling vurderes løbende og skal klargøre i hvilket omfang trinnene anerkendes som erhvervsuddannelse af elever og virksomheder. Vurderingen vil efterfølgende kunne medføre ændringer af bekendtgørelse og uddannelsesordninger for erhvervsuddannelser på industriens område. Med baggrund i udvalgets analyse og dialog med virksomheder, lokale uddannelsesudvalg og skoler om behov inden for robot- og automationskompetencer samt dokumentationskompetencer hos automatikteknikere, kan det blive aktuelt med etablering af trin 3 uddannelser i forlængelse af automatikteknikeren eller særlige undervisningsmoduler med branchetoning. Der bliver endvidere som en del af analyser set på behovet for yderligere trin (afstigninger) i uddannelsen. 5
6 9. Handlingsplan for tilvejebringelse af praktikpladser Udviklingsredegørelsen skal indeholde en handlingsplan for udvalgets varetagelse af opgaven med at virke for tilvejebringelse af praktikpladser. Handlingsplanen skal være disponeret således: 1. Beskrivelse af udvalgets konkrete forventninger til praktikpladsudviklingen for den enkelte uddannelse i 2014 og evt. de følgende et/to år. Udvalgets forventninger til udviklingen i praktikpladssituationen er, at der i 2013 vil være 140 aftaler og i 2014 godt 150 aftaler. 2. En konkret og tidsfæstet angivelse af de handlinger udvalget vil iværksætte i forhold til de opgaver, som er fastsat i erhvervsuddannelseslovens 43, stk Der henvises til den tværgående udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser punkt Oplysninger om det faglige udvalgs konkrete samarbejde med de lokale uddannelsesudvalg om praktikpladsskabelse. Udvalget opfordrer de lokale uddannelsesudvalg til at styrke det opsøgende arbejde i forhold til allerede godkendte virksomheder samt ikke mindst nye virksomheder. Der har gennem årene været igangsat en række initiativer af de lokale uddannelsesudvalg for at få flere virksomheder godkendt. Projekter som er blevet finansieret via AUB midler. Udvalget vil være opmærksom på om der er skoler og regioner, som måtte have særlige udfordringer på praktikområdet. Udvalget vil tage initiativ til en dialog med skoler og LUUér hvor der er særlige udfordringer. Redegørelsen (punkt 1-8) bør normalt ikke overstige tre/fire sider og kan efter behov suppleres med links og/eller bilag, fx om analyser og prognoser og evalueringer, som udvalget eller andre har stået for. Handlingsplanen (punkt 9) bør være konkret og normalt ikke overstige en/to sider og kan ligeledes suppleres med links og bilag. Frist for indsendelse elektronisk til Undervisningsministeriet 20. september 2013 til mailadressen 1 De faglige udvalg og de lokale uddannelsesudvalg skal ved kontakt med virksomheder og eventuelt ved opfordringer til virksomheder virke for, at der tilvejebringes det antal praktikpladser, som der er behov for ud fra en vurdering af elevernes uddannelsesønsker og de forventede fremtidige beskæftigelsesmuligheder, og for, at udbuddet af praktikpladser bliver alsidigt med hensyn til virksomhedernes størrelse og teknologiske udvikling. Et fagligt udvalg kan af virksomheder forlange alle sådanne oplysninger, som har betydning for at vurdere virksomhedernes uddannelsesmæssige muligheder. 6
7 Metalindustriens uddannelsesudvalg 20. september 2013 Udviklingsredegørelse for 2014 for Data og kommunikationsuddannelsen Nøgletal Igangværende uddannelsesaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Indgåede uddannelsesaftaler i det aktuelle år Igangværende skolepraktikaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Elever optaget i skolepraktik i det aktuelle år Bruttopraktikpladssøgende pr i det aktuelle år Fuldførte * Fuldførelsesprocent ** *) Fuldførte er det antal elever, som i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år har fuldført uddannelsen. **) Fuldførelsesprocenten er andelen af dem, der begyndte i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år, som forventes at fuldføre deres uddannelse angivet i procent. Bemærk: Ministeriet har endnu ikke tal for antal fuldførte og fuldførelsesprocent for 2012, og udvalgene bedes selv indsætte tal, i det omfang udvalgene har tallene (evt. skønnede tal) Beskæftigelsesfrekvens (inkl. syge/barselfrekvens)*** 0,78 0,83 0,83 Videreuddannelsesfrekvens**** 0,05 0,06 0,09 ***) Beskæftigelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2009, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2010, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i ****) Videreuddannelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2008, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2009, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i Den erhvervsmæssige udvikling og udviklingsmulighederne inden for uddannelsens område og tilgrænsende områder Den teknologiske udvikling indenfor data området er en medvrikende årsag til, at der i årene fremover vil være behov for jævnlige opdateringer af uddannelsens kompetencer og jobprofiler, så de kan være med til at sikre en stærk konkurrenceevne. 1
8 Udvalget er i løbende dialog med skoler, de lokale uddannelsesudvalg og virksomheder for at afdække fremtidig behov for kompetencer indenfor data området. De internationale tendenser påvirker i mindre grad dele af jobfunktioner i nogle virksomheder, hvor opgaverne kan være udlagt deres afdelinger i udlandet. Der er i forbindelse med behovsafdækning i forhold til teleområdet fortsat drøftelser dels om hvilke kvalifikationer/kompetencer der efterspørges af branchen, samt hvordan den faglige profil er i fremtiden. Målet er at afdække, om der er særlige faglige kvalifikationer indenfor telebranchen, der skal tilføres den eksisterende erhvervsuddannelse og dens to specialer (teleinstallationstekniker og telesystemtekniker), eller om der skal udvikles nye specialer/ny erhvervsuddannelse. Udvalget finder stigningen i indgåede uddannelsesaftaler for positivt. Dette viser, at virksomhederne igen er mere interesserede i at tage elever. Desuden ses en stigning i det samlede antal igangværende uddannelsesaftaler i Udvalget ser med stor bekymring på at antallet af praktikpladssøgende er steget fra 327 elever i 2011 til 490 elever i 2012 trods en stigning i antallet af indgåede uddannelsesaftaler i Som et led i praktikpladsopsøgende arbejde har udvalget været i dialog med de lokale uddannelsesudvalg og skoler for at skabe bedre sammenhæng mellem elever, der søger en praktikplads og de godkendte virksomheder i deres lokale områder. Endvidere kan udvalget notere sig en større stigning både i igangværende skolepraktikaftaler og antallet af elever, som er optaget i skolepraktik i For yderligere uddybning af den erhvervsmæssige udvikling på industriens område henvises til den fælles udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser, pkt. 1. De uddannelsesmæssige konsekvenser af udviklingen anføres under pkt. 2, 3, 4, 5, 6, 7 og Behov for nyetablering af uddannelse Udvalget vurderer, at der på sigt kan være behov for nyetablering af uddannelse men, at det kan løses ved revision/nyetablering af teleområdet. Se endvidere under pkt Behov for omlægning/revision af uddannelsen Det forventes, at der i forhold til beskrivelsen af kompetencerne i Data uddannelsen foretages en række sproglige tydeliggørelser og præciseringer af de faglige kompetencer ved at rette kompetencemål i nuværende fag eller ved udvikling af helt nye fag. Dette er gældende både for de særlige kompetencer, der skal være opnået inden hovedforløbet samt for de kompetencer, der skal opnås i hovedforløbet. Det forventes også at forsøget med Centres af Excellence vil medvirke til behov for udvikling /revision af kompetencemål i uddannelsen. Udvalget drøfter forsat behovet for en omlægning af uddannelsen for at imødekomme de særlige kompetencebehov der er på teleområdet. Det kan som omtalt i pkt. 1, blive aktuelt med en revision eller etablering af helt nye specialer indenfor teleområdet. 4. Behov for nedlæggelse af uddannelsen Der er ikke behov for nedlæggelse af uddannelsen. 5. Den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring af uddannelsens ordinære praktik og skolepraktik (hvis der i uddannelsen er skolepraktik) Det faglige udvalg er en del af Industriens Uddannelser og for uddybning af den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring af uddannelsernes ordinære praktik og skolepraktik henvises til beskrivelsen af dette punkt i den fælles udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser, pkt.4. 2
9 Det faglige udvalg har et godt samarbejde med de lokale uddannelsesudvalg og opfordrer både de lokale uddannelsesudvalg og skoler til at kontakte det faglige udvalg, såfremt, at der er kvalitetsproblemer i forhold til uddannelsen. 6. Opfølgning på sidste års udviklingsredegørelse Der er i forlængelse af redegørelse af 2013 fortsat drøftelser i udvalget om teleområdet, jf. pkt. 1 og Opfølgning på de centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort 2013 Der henvises til den fælles udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser, hvor der redegøres for opfølgning på de centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort i 2013 for erhvervsuddannelserne på industriens område. 8. Trin i uddannelsen Uddannelsen er trindelt med trin 1, It-supporter. Den nuværende trindeling fremstår hensigtsmæssigt. 9. Handlingsplan for tilvejebringelse af praktikpladser Udvalget vil være opmærksomt på om der er skoler og regioner, som måtte have særlige udfordringer på praktikområdet. Udvalget vil tage initiativ til en dialog med skoler og LUU er, hvor der er særlige udfordringer. Metalindustriens Uddannelsesudvalg deltager ved DM i Skills med flere uddannelser, herunder Datauddannelsen, som deltager som demonstrationsfag. DM i Skills ligger placeret i januar 2014 og gennemføres årligt. Aktiviteten nyder stor opmærksomhed og den større synlighed og medieomtale er med til at skabe flere praktikpladser til industrien. Da udviklingsgruppen inden for data- og kommunikationsuddannelsen er en del af Industriens Uddannelser henvises til den generelle beskrivelse og uddybning af handlingsplan for tilvejebringelse af praktikpladser i den fælles udviklingsredegørelse for Industriens Uddannelser. Frist for indsendelse elektronisk til Undervisningsministeriet 20. september 2013 til mailadressen 3
10 Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen 20. september 2013 Udviklingsredegørelse for 2014 for erhvervsuddannelsen til elektriker Nøgletal Igangværende uddannelsesaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Indgåede uddannelsesaftaler i det aktuelle år Igangværende skolepraktikaftaler pr. 31/12 i det aktuelle år Elever optaget i skolepraktik i det aktuelle år Bruttopraktikpladssøgende pr i det aktuelle år Fuldførte * Fuldførelsesprocent ** *) Fuldførte er det antal elever, som i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år har fuldført uddannelsen. **) Fuldførelsesprocenten er andelen af dem, der begyndte i perioden 1/10 forrige år til 30/9 i det aktuelle år, som forventes at fuldføre deres uddannelse angivet i procent. Bemærk: Ministeriet har endnu ikke tal for antal fuldførte og fuldførelsesprocent for 2012, og udvalgene bedes selv indsætte tal, i det omfang udvalgene har tallene (evt. skønnede tal). Beskæftigelsesfrekvens (inkl. syge/barselfrekvens)*** Videreuddannelsesfrekvens**** ***) Beskæftigelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2009, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2010, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i ****) Videreuddannelsesfrekvensen i 2010 baserer sig på færdiguddannede i 2008, frekvensen i 2011 baserer sig på færdiguddannede i 2009, og frekvensen i 2012 baserer sig på færdiguddannede i Den erhvervsmæssige udvikling og udviklingsmulighederne inden for uddannelsens område og tilgrænsende områder Elbranchens udvikling En analyse 1 (Markedsstatistikken fra TEKNIQ) af udsigten for elbranchen i de kommende år tegner et billede af, at vækstmulighederne hovedsageligt vil ligge inden for effektivisering herunder energieffektivisering og tekniske løsninger som intelligente bygningsinstallationer, styring/automatik og sikring. 1 Markedsstatistik 2013 TEKNIQ Installatørernes Organisation 1
11 Frem til 2008 var det især nybyggeri, der drev aktiviteten i elbranchen. Den udvikling er vendt, så det i dag er markedet for service/reparation/vedligeholdelse, der driver aktiviteten. I 2007 udgjorde nybyggeri 45 pct. af omsætningen, mens service/reparation/vedligeholdelse udgjorde 55 pct. I 2012 udgjorde nybyggeri 41 pct., mens service/reparation/vedligeholdelse udgjorde 59 pct. Elbranchen er ligesom resten af bygge- og anlægsbranchen påvirket af det historisk lave niveau af nybyggeri af boliger, og det lave niveau af nybyggeri forventes ikke at ændres betydeligt de kommende år. I 2012 steg realværdien af elbranchens omsætning (2013-priser) med 8,3 pct. en stigning på 2,0 mia. kr. til samlet 25,6 mia. kr. Fremgangen i 2012 var hovedsageligt drevet af boomet i salg og installation af solcelleanlæg. Omsætningen i første kvartal af 2013 viser en beskeden tilbagegang i forhold til den tilsvarende periode i 2012, hvilket var forventet som følge af den hårde og lange vinter. For hele 2013 forventes en uændret omsætning i forhold til I 2014 skønnes omsætningen at stige med 800 mio. kr. til 26,4 mia. kr. 100% 80% Nybyggeri Service/reparation/vedligehold 60% 40% 20% 0% Branchens omsætning inden for det traditionelle installationsområde ligger forholdsvis stabilt, og udgør knap halvdelen af elbranchens omsætning. Til gengæld er aktiviteten inden for især vedvarende energi steget markant som følge af solcelleboomet. Solcelleboomet vil dog ikke fortsætte i de kommende år, og derfor formodes markedsandelen af vedvarende energi at falde betragteligt. Elbranchen har generelt positive forventninger til markedsudviklingen på alle produktområder i de kommende fem år. Der er dog betydelig forskel på forventningerne til vækstens størrelse. I de foregående år har der været store forventninger til stigende omsætning for vedvarende energi, men grundet solcelleboomet i 2012 og ændringerne i nettomålerordningen i slutningen af året, må markedet betragtes som dødt på det private marked, og det er endnu for tidligt at spå om, hvorvidt solceller på offentlige bygninger og erhvervsbyggerier vil vækste og hvor meget i de kommende år. Derfor forventer hele 24 pct. af virksomhederne faldende omsætning inden for vedvarende energi. Ved de andre produktområder forventer kun 2-5 pct. af virksomheder faldende omsætning. 2
12 Elbranchen ser de største vækstmuligheder på markedet for energieffektivisering, hvor 66 pct. af branchens virksomheder forventer stigende omsætning. De høje forventninger skyldes blandt andet Danmarks høje energipriser, der skaber incitament for energieffektivisering. Markedet for intelligente bygningsinstallationer og traditionelt installationsarbejde skiller sig også ud, da over 50 pct. af branchens virksomheder forventer vækst. For tele/data-installationer, sikring og styring/automatik er det omkring 40 pct. af branchens virksomheder, der forventer stigende omsætning. Internationalisering og den tekniske udvikling Elbranchen er påvirket af internationaliseringen via global konkurrence og markeders hastige produktudvikling. Særligt nye teknologier indenfor energieffektivisering og automatisering komfort og miljøbesparelser. De tekniske installationer forventes fremadrettet at have en større grad af sammenkoblingsmuligheder, hvilket stiller krav til elektrikernes indsigt i flere fag og discipliner. Den stigende digitalisering af byggeriet og kravene til etablering og service af hele tekniske løsninger vil også påvirke branchen. Det stiller krav til uddannelsens fortsatte kompetenceudvikling og specialisering. Disse tendenser vil også stille højere krav til elektrikernes sprogkundskaber, der er nødvendige for at gøre sig gældende i forhold til nye avancerede internationale produkter (f.eks. manualer på fremmedsprog) og samarbejde med udenlandske entreprenører og medarbejdere. I forhold til de store entreprisearbejdsopgaver forventes det, at en række grundlæggende opgaver som f.eks. føringsveje i højere grad vil blive løst af udenlandske virksomheder. Virksomhedernes udvikling Elbranchens aktører skal fremover arbejde mere fokuseret på strategiske valg i forhold til markeds- og vækstmuligheder og styrke sine kommercielle kompetencer for derigennem at kunne skabe succesfulde forretninger. Elbranchen skal tage større ansvar for funktionalitet og for at levere tværfaglige løsninger 2, hvilket dokumenteres i Installationsbranchens Vision Faggrænser bliver mere og mere utydelige, fordi kunden ønsker hele tekniske løsninger, og løsninger der går på tværs især af el og vvs. Disse tendenser får indflydelse på og stiller krav til elektrikeruddannelsen i forhold til udvikling af specialerne og mulighederne for efter- og videreuddannelse for at klare sig i den øgede konkurrence og tilpasse sig kundernes mere forskellige behov. Elbranchens arbejdskraft Trods stigende omsætning i elbranchen i 2012 steg beskæftigelsen ikke. Årsgennemsnittet for beskæftigelsen faldt fra 2011 til 2012 med 300 personer til Beskæftigelsen skønnes at stige beskedent i 2013 og jf. Markedsstatistikken fra TEKNIQ. Til gengæld faldt ledigheden til blot 2,8 pct. i december 2012 i forhold til 4,2 pct. i I 2013 og 2014 forventes ledigheden at falde yderligere i takt med den formodede bedring i beskæftigelsen. Behov for faglært arbejdskraft Rapporten El-branchens fremtidige lærlingebehov peger på, at branchen om få år igen vil stå i en mangelsituation i forhold til faglærte elektrikere, og at det derfor er vigtigt, at der stadig er fokus på indtag af 2 Installationsbranchen, Vision 2022 TEKNIQ Installatørernes Organisation 3 Danmarks Statistik - database 4 Markedsstatistik 2013 TEKNIQ Installatørernes Organisation 3
13 lærlinge. Det faglige udvalg vurderer bl.a. med udgangspunkt i samme rapport, at der i 2018 vil mangle omtrent elektrikere i elbranchen for at imødekomme efterspørgslen 5. Er der udvikling på de tilgrænsende områder af relevans for uddannelsen (andre eud, amu, kvu, mv.)? Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen oplever, at UU vejledningen snarere vejleder de unge mod de gymnasiale uddannelser frem for EUD området, hvilket beklageligvis er med til at understøtte den manglende branding af EUD uddannelserne. Efter- og videreuddannelsesaktiviteten i el-branchen er steget gennem de seneste år. Denne stigning dækker over to modsatrettede tendenser. Den ene, at AMU-aktiviteten har været faldende og den anden, at de private efter- og videreuddannelsesaktiviteter har været stigende. El-branchen og det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen ønsker at styrke udbuddet og anvendelsen af AMU i branchen, og er af den opfattelse, at den manglende satsning på AMU på erhvervsskolerne også kommer til at påvirke erhvervsuddannelserne, idet AMU generer kompeteceudvikling af lærerne og deres viden og erfaringer viderebringes til EUD- området og styrker dermed den ordinære elektrikeruddannelse. Også derfor har det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen arbejdet målrettet for at forbedre AMU-udbuddet og dermed øge AMU-aktiviteten på området. Formålet er, at der udvikles færre og mere fokuserede AMU- mål, der er mere attraktive for branchen, fordi de svarer bedre til branchens behov. Det foreløbige resultat af fokuseringsprocessen er, at der i efteråret 2013 vil blive udviklet 23 nye mål, der erstatter 40 eksisterende mål. På længere sigt er det hensigten, at det samlede antal AMU- mål reduceres fra omkring 200 til ca Derudover er der indgået en aftale mellem det faglige udvalg og erhvervsskolerne om udbud af garantikurser. Således udbydes der allerede i tredje kvartal 2013 mere end 40 kurser som garantikurser. Målsætningen er, at antallet af garantikurser stiger. For at sikre, at flest mulig AMU- kurser udbydes som garantikurser, koordinerer skolerne deres udbud, så man undgår, at kurser bliver aflyst, hvis der kan samles tilstrækkeligt med deltagere på nationalt plan. Derudover har det faglige udvalg taget initiativ til at forbedre markedsføringen af efteruddannelsesmulighederne i AMU- regi. Det vil sige, at organisationerne i fagligt udvalg hvert kvartal udsender direkte markedsføringsmateriale til både virksomheder og medarbejdere i branchen. Det har skabt særlig opmærksomhed om kursusudbuddet i branchen og de kurser, der er blevet særligt markedsført, har haft et højt deltagerantal. Der arbejdes på justering af FKB ere, hvor der eksisterer en stor AMU aktivitet, er der et ønske om at få godkendt flere skoler og dermed styrke udbuddet og efterspørgslen af AMU. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen har udviklet kampagnekurser, eksempelvis et salgskursus, der tilfører kursisterne kompetencer til at afdække behovet hos kunden og skabe mersalg. Salgskurset var blandt andet tema 5 El-branchens fremtidige lærlingebehov New Insight, udført for TEKNIQ og Dansk El-Forbund, januar
14 på faglæreruddannelsen 2013 for elektrikeruddannelsen, der blev arrangeret en workshop for interesserede faglærere, der kunne komme og høre kursuslæreren; dette var en succes. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen er blevet bevilget TUP midler i forbindelse med udvikling af en mobilløsning til smartphones og tablets. Projektet løber fra 2. september 2013 til den 1. september 2015, deltagelsen i projektet vil automatisk stille et endnu skarpere fokus på AMU området og behovet for branding og udvikling af dette. APP en skal give brugeren mulighed for, med stor fleksibilitet, at kunne være online kontinuerligt med muligheder for efteruddannelse. Med denne fleksibilitet er det formålet, at der ikke er hindringer for, at den potentielle kursist kan tilmelde sig et AMU kursus. Udvalgets kommentarer til udviklingen i nøgletallene: Søgning til uddannelsen I 2012 blev der indgået uddannelsesaftaler i elbranchen [1]. Det er det højeste antal, siden krisen satte ind. Sammenlignet med 2011 er der indgået 220 flere aftaler i 2012 svarende til en stigning på 18 pct. Stigningen i antallet af uddannelsesaftaler skyldes hovedsageligt en reducering af præmiebonusordningen fra starten af 2013, som medførte en fordobling i antallet af aftaler i december 2012 i forhold til samme måned i Antallet af aftaler er fra januar til og med juli i 2013 betydeligt lavere end i de foregående år. I elbranchen er der indgået 659 aftaler i årets første 7 måneder svarende til et fald på 77 aftaler i forhold til samme periode i Det svarer til et fald på 10 pct. Grundet det store antal indgåede uddannelsesaftaler i december 2012 var det forventet, at antallet ville være tilsvarende lavere i starten af Mens antallet af indgåede normale uddannelsesaftaler er faldet i 2013, så er antallet af skolepraktikaftaler steget. Yderligere kommentarer Beskæftigede i el-branchen Trods stigende omsætning i elbranchen i 2012 steg beskæftigelsen ikke. Beskæftigelsen faldt fra 2011 til 2012 med 300 personer til Beskæftigelsen skønnes at stige beskedent i 2013 og jf. Markedsstatistikken fra TEKNIQ. Til gengæld faldt ledigheden til blot 2,8 pct. i december 2012 i forhold til 4,2 pct. i I 2013 og 2014 forventes ledigheden at falde yderligere i takt med den formodede bedring i beskæftigelsen. 2. Behov for nyetablering af uddannelse Organisationerne har i forbindelse med deres arbejde med en vision 2022 for branchen blandt andet haft fokus på, at der ikke bliver uddannet nok elektrikere inden for spidskompetenceområder. Det vurderes, at behovet for elektrikere vil stige i de kommende år og særligt efter elektrikere med spidskompetencer. Derudover medfører den teknologiske udvikling, at efterspørgslen efter el-tekniske kompetencer hele tiden udvikler sig. En tidssvarende elektrikeruddannelse skal derfor kunne holde sig opdateret i takt med [1] Ministeriet for børn og undervisning - database 6 Danmarks Statistik - database 7 Markedsstatistik 2013 TEKNIQ Installatørernes Organisation 5
15 denne ændrede efterspørgsel. Der er hos den fremtidige elektriker behov for at styrke evnen til at kunne levere innovative hele tekniske løsninger og til i højere grad at kunne arbejde med skiftende og forskellige kundebehov, og der skal i udviklingen af uddannelsen ses på de tværfaglige kompetencer inden for eksempelvis energiområdet. Derfor ønsker det faglige udvalg at modernisere elektrikeruddannelsen, hvor faglighed og fleksibilitet er i højsædet. Der arbejdes med at etablere en uddannelse, der ikke har specialer, men derimod består af en fælles grunduddannelse for alle elektriker og derefter valgfri moduler, der giver mulighed for at indrette uddannelsen efter den enkelte elev og virksomheds behov og interesser. For at sikre, at de dygtigste elever også bliver udfordret under uddannelsen, arbejdes der med at udvikle et talentspor på elektrikeruddannelsen. Talentsporet består af en fast modulsammensætning, der forudsætter, at eleven yder en ekstra arbejdsindsats og dermed får særligt videregående og innovative kompetencer. Talentsporet fører til et talentsvendebrev, hvoraf den ekstra indsats fremgår. Der arbejdes i forbindelse med udviklingen af den nye elektrikeruddannelse med at lave et særligt forløb for elever med gymnasial baggrund. Det særlige forløb skal være en forkortet og fast vej for elever med gymnasial baggrund, hvor der vil finde en standardmeritering sted både på skole og praktiksiden. 3. Behov for omlægning/revision af uddannelsen Med henvisning til punkt 2 arbejder det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen på at etablere en ny elektrikeruddannelse. Ønsket er, at denne træder i kraft pr. 1. august Der skal foretages en ændring i bekendtgørelse og uddannelsesordning, udvikles nye undervisningsmaterialer, prøver og en ny svendeprøve. Det er vurderingen, at der ikke vil være nogen udgiftsmæssige konsekvenser ved etablering af den nye elektrikeruddannelse for staten. 4. Behov for nedlæggelse af uddannelsen Som tidligere beskrevet i nærværende udviklingsredegørelse arbejdes der i det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen på at nedlægge den eksisterende elektrikeruddannelse og udvikle en ny. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen arbejder på nuværende tidspunkt på at udarbejde en redegørelse til Ministeriet for Børn og Undervisning jf. 2 i Hovedbekendtgørelsen for erhvervsuddannelser. Det berammes, at den nye elektrikeruddannelse kan træde i kraft pr. august 2014, såfremt den bliver godkendt som beskrevet, i MBU. Der er i arbejdet med at udvikle den nye elektrikeruddannelse kontinuerligt et samarbejde med erhvervsskolerne. I forbindelse med udmøntningen af den nye elektrikeruddannelse vil der blive fokus på, at skolerne på ny skal godkendes til at udbyde elektrikeruddannelsen. 5. Den løbende kvalitetsudvikling og kvalitetssikring af uddannelsens ordinære praktik og skolepraktik 5a) Det er en devaluering og diskvalificering af vekseluddannelsessystemet, såfremt man blot fordi uddannelsen foregår i et praktikcenter, kan afkorte uddannelsen Det faglige udvalg kan ikke anbefale og ønsker 6
16 ikke at arbejde for at tilpasse praktiktiden af uddannelsen med slutdatoen i praktikcenteret. Uddannelsen til elektriker i praktikcenteret skal ikke være anderledes i forhold til uddannelsen i en virksomhed. Således er den klare vurdering fra det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen, at der ikke skal indføres fleksible uddannelsestider på elektrikeruddannelsen. 5b) I forbindelse med etableringen af praktikcentre er det faglige udvalg af den opfattelse, at der er behov for at se på kvaliteten af det arbejde, der udføres i praktikcentrene. Det faglige udvalg vil have fokus på udviklingen i indgåelse af de ordinære uddannelsesaftaler og korte aftaler, kvaliteten i skolepraktikken, samarbejdet mellem grundforløbs og hovedforløbsskoler omkring det praktikpladsopsøgende arbejde, at der ikke forekommer konkurrenceforvridende arbejde, at det lokale uddannelsesudvalg løbende bliver inddraget i kvalitetssikringen og kvalitetsudviklingen i skolepraktikken. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen vil på efterårets LUU konference for de lokale uddannelsesudvalgsmedlemmer bringe temaet om praktikcentre op til diskussion og debat. 6. Opfølgning på sidste års udviklingsredegørelse I august 2012 blev der optaget 168 elever på EUX elektrikeruddannelsen, af disse gennemførte 109 grundforløbet. I august 2013 er 254 elever blevet optaget på grundforløbet på EUX elektrikeruddannelsen. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen har delt ud af sine erfaringer, da det faglige udvalg for Vvs energiuddannelsen skulle definere EUX uddannelsen. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen har blandt andet defineret 10 retningslinjer til det gode arbejde med EUX uddannelsen, her berøres eksempelvis emner som visitering af elever, praktikpladser og studiemiljø. 7. Opfølgning på de centrale analyse- og prognoseprojekter offentliggjort 2013 Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen deltog i 2013 i et CAP projekt i samarbejde med Byggeriets Uddannelser og Statens Byggeforskningsinstitut, hertil er der en del læringspunkter. Der blev i projektet arbejdet med innovation og tværfagligheden mellem fagene inden for byggebranchen, projektet mundede ud i rapporten Energikompetencer i byggesektorens erhvervsuddannelser samarbejde mellem byggeog installationsfagene. I projektet var fokus, at de tværfaglige kompetencer opfattes som væsentlige for, at byggeriets energikompetencer kan forbedres. De tværfaglige kompetencer består på den ene side af kompetence i fagligt samarbejde mellem forskellige bygge- og installationsfag og på den anden side af kompetencer i faglig styring i samarbejde med rådgiver, leverandør og bygherre. Tanken om tværfaglighed bliver lige præcis et af den nye elektrikeruddannelses omdrejningspunkter, så der kan hentes en del inspiration i dette afsluttede projekt. 8. Trin i uddannelsen Der ønskes fortsat afstigningsmulighed som elmontør med svendebrev. 7
17 9. Handlingsplan for tilvejebringelse af praktikpladser 1. Det faglige udvalg har en forventning om, at der i 2014 vil ske en stigning i antallet af indgåede uddannelsesaftaler inden for elektrikeruddannelsen på 100 uddannelsesaftaler. Stigningen skal ses i lyset af væksten i el-branchen og fremtidsudsigterne for branchen, der generelt er gode, idet efterspørgslen efter el-branchens ydelser er stigende. 2. Det faglige udvalg deltager kontinuerligt hver 3. måned på møder i de lokale uddannelsesudvalg på erhvervsskolerne for at støtte op om det praktikpladsopsøgende arbejde, der foretages på skolerne. Vi holder os løbende ajour med, hvordan det går med udviklingen i indgåede uddannelsesaftaler på den lokale skole. Ansøgningerne om midlerne, som de lokale uddannelsesudvalg kan søge halvårligt hos AUB, bliver behandlet separat på møderne i de lokale uddannelsesudvalg således at fokus skærpes på dette centrale indsatsområde. Det faglige udvalg sørger for at holde fokus løbende på praktikpladsindsatsen og har det som et fast tilbagevendende punkt på møderne. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen deltager naturligvis i 2013 i de konferencer, der måtte have et praktikpladsmæssigt sigte og mål såfremt UNI-C i 2014 lancerer den årlige praktikpladskonference, deltager det faglige udvalg. Det faglige udvalg for elektrikeruddannelsen har i september måned 2013 søgt midler hos AUB til et projekt, der støtter op om det praktikpladsopsøgende arbejde på skolerne. Fra den 1. september 2013 etableres der 50 praktikcentre på erhvervsskolerne i Danmark. Praktikcentrene vil få en større del af ansvaret for at sammensætte en elevs praktikuddannelse og for at formidle kontakten mellem elever uden uddannelsesaftaler og relevante virksomheder. Det betyder, at det praktikpladsopsøgende arbejde skal koordineres og håndteres på en ny måde mellem dels hovedforløbsskoler med praktikcentre og grundforløbsskoler, dels hovedforløbsskoler og hovedforløbsskoler med forskellige specialer. Derfor bliver det en stor udfordring at finde og dække praktikpladsbehovet i de mange virksomheder, som dels ikke ligger lige i nærheden af en hovedforløbsskole, dels ikke har en hovedforløbsskole i nærheden med det speciale virksomheder ønsker lærlinge til, dels at dække behovet hos små installatørvirksomheder, hvilket dog er en kompleks udfordring, da forskellige regionale og lokalområder efterspørger lærlinge med forskellige kompetencer, som udtryk for de forskellige forretningsområder som virksomheder dels har vækst inden for, dels er ved kompetencemæssigt og organisatorisk at omstille sig til. Og denne udfordring er særlig stor, når det drejer sig om at finde og dække behovet blandt de små virksomheder i hele landet. De faglige udvalg for elektriker- og vvs-energiuddannelsen har i deres gennemgang af ansøgninger om at blive praktikcenter konstateret, at samarbejdet mellem hovedforløbsskole og grundforløbsskole omkring det praktikpladsopsøgende arbejde ikke var lige systematisk og tilstrækkelig velfunderet på alle skoler og i alle dele af landet. På den anden side har de faglige udvalg identificeret en række gode initiativer i det praktikpladsopsøgende arbejde, som med fordel kunne udbredes til og anvendes af alle skoler for at få endnu flere ordinære aftaler og kombinationsaftaler. Projektet skal med afsæt i gode eksempler og praksisser i det eksisterende praktikpladsopsøgende arbejde: 1) udvikle enten en ny model eller 4-5 geografiske modeller for et godt samarbejde både mellem hovedforløbs- og grundforløbsskoler og mellem hovedforløbsskoler om deres re- 8