Rundt Om Sundt - livsstilskurser til overvægtige SLUTEVALUERING. Maj 2012 Haderslev Kommune - PDF
Rundt Om Sundt - livsstilskurser til overvægtige SLUTEVALUERING. Maj 2012 Haderslev Kommune
Download "Rundt Om Sundt - livsstilskurser til overvægtige SLUTEVALUERING. Maj 2012 Haderslev Kommune"
1 Rundt Om Sundt - livsstilskurser til overvægtige SLUTEVALUERING Maj 2012 Haderslev Kommune2 Indholdsfortegnelse Forord... 3 Resume... 4 Baggrund, evalueringsspørgsmål, metode og læsevejledning... 5 Baggrund... 5 Evalueringens formål... 6 Metode... 7 Spørgeskemaundersøgelse... 7 Fysiologiske målinger... 7 Læsevejledning... 9 Overvægtige voksne Svært overvægtige voksne Familier med overvægtige børn Overvægtige unge og/eller unge med usund livsstil relateret til kost og fysisk aktivitet Perspektivering overvejelser i forhold til implementering Bilag A 23 Forord Projektet har været tilknyttet to faste projektkoordinatorer i Haderslev Kommune. De to projektkoordinatorer har haft hver deres fagansvarsområde: Mad og bevægelse. Projektkoordinatorerne har forestået al undervisningen på livsstilskurserne. Slutevalueringen er foretaget af Mette Munk, UC Syddanmark. 34 Resume Projekt Rundt Om Sundt har hovedsageligt bestået af livsstilskurser for henholdsvis overvægtige voksne, svært overvægtige voksne og familier med overvægtige børn. Der var oprindelig også planlagt kursusforløb for overvægtige unge og/eller unge med usund livsstil relateret til kost og fysisk aktivitet, men på grund af få tilmeldte blev kun et forløb gennemført dog uden dataindsamling. Evalueringen består af en spørgeskemaundersøgelse blandt deltagerne, en række fysiologiske målinger foretaget ved kursets start og ved kursets afslutning samt et fokusgruppeinterview med projektkoordinatorerne. 107 overvægtige og svært overvægtige voksne samt 30 familier har i projektperiodens fire første kursusperioder taget i mod tilbuddet om at deltage i livsstilskurserne. Livsstilskursernes varighed er 5 måneder. Gennemførselsprocenten har ligget på 91 % for de overvægtige, 79 % for de svært overvægtige og 74 % for familierne. Det primære fokus for alle livsstilskurserne har været tilegnelse af handlekompetence og motivation for adfærdsændring. Livsstilskurserne har alle bestået af forskellige aktiviteter inden for mad og bevægelse. Coaching har desuden indgået på nogle kurser. Størstedelen af deltagerne har været tilfredse med opbygningen af kurserne. Deltagernes egne vurderinger af tilegnelsen af ny viden er generelt meget positive. Størstedelen af deltagerne mener, at de i et eller andet omfang har fået ny viden omkring mad og bevægelse. Mange deltagere har formået at omsætte ny eller eksisterende viden til praksis. Deltagernes vurderinger af udviklingen af handlekompetence omkring madlavning og bevægelse er således generelt meget positive. 94 % af familierne, 93 % af de svært overvægtige og 92 % af de overvægtige vurderer, at de har fået sundere madvaner, mens 91 % af familierne, 85 % af de svært overvægtige og 82 % af de overvægtige mener, de har fået mere bevægelse ind i deres hverdag. Næsten 20 % af de overvægtige og 33 % af de svært overvægtige er begyndt i idræts- og foreningstilbud som følge af projektet. Hos familierne drejer dette sig kun om 6 %, men det må i den sammenhæng tages i betragtning, at 29 % af familierne allerede inden kurset deltog i forenings- og klubtilbud. Da der er tale om et projekt, hvor kun relativt få borgere har deltaget, og deltagerne desuden ikke har været gennem identiske forløb, kan der ikke siges noget entydigt om effekten af livsstilskurserne. De overvægtige, de svært overvægtige og de forældre, der har deltaget i projektet, har dog i gennemsnit formået at stabilisere deres vægt eller tabe sig få kilo, ligesom de deltagende børn i gennemsnit har sænket deres z-score. Disse gennemsnit dækker dog over store individuelle forskelle. Størstedelen af deltagerne har endvidere opnået bedre trivsel både psykisk og fysisk. Der er dog en relativ stor gruppe af forældre og børn, der på nogle områder ikke har oplevet nogen udvikling, fordi de mener, deres trivsel også inden kurset var høj. 45 Baggrund, evalueringsspørgsmål, metode og læsevejledning Baggrund Baggrunden for projekt Rundt Om Sundt er Haderslev Kommunes sundhedsprofil fra 2008, der viste, at andelen af både overvægtige og svært overvægtige borgere over 15 år i Haderslev Kommune (49,1 % / 14,5 %) er højere end landsgennemsnittet (46,7 % / 13,4 %). Sundhedsprofilen for Haderslev Kommune viste endvidere, at 56,9 % af borgerne (over 16 år) ønsker et vægttab. 1 Forekomsten af overvægt blandt de 6-16årige i Danmark er stigende, og undersøgelser viser, at 70 % af dem, der er overvægtige som unge, også bliver det som voksne. 2 Erfaringer med vægttabsforløb viser, at det er nødvendigt med en tværfaglig indsats indenfor kost, fysisk aktivitet og psykologiske aspekter for at opnå varige vægttab eller vægtvedligeholdelse. Senest er det dokumenteret i evalueringen af et stort satspuljeprojekt om vægttab og vægtvedligeholdelse, at vægtstoprådgivning efter Små Skridt -metoden giver gode resultater hos målgruppen. 3 Haderslev Kommune ønskede med projekt Rundt Om Sundt - At forebygge at flere borgere i Haderslev Kommune bliver svært overvægtige - At reducere eller stabilisere overvægten blandt de overvægtige og svært overvægtige borgere Haderslev Kommune opstillede endvidere følgende delmål for projektet - At sænke indtagelsen af fedt- og sukkerrige fødevarer og at øge indtagelsen af fiberrige fødevarer - At der skabes handlekompetence med hensyn til madlavning og valg af sunde fødevarer - At stimulere til en mere fysisk aktiv livsstil og til øget deltagelse i organiseret og ikkeorganiseret fysisk aktivitet - At der opnås en positiv indflydelse på de psykosociale faktorer Projekt Rundt Om Sundt tilbyder livsstilskurser til følgende fire målgrupper - Voksne med BMI mellem (overvægtige) - Voksne med BMI over 35 (svært overvægtige) - Familier med overvægtige børn 4 - Overvægtige unge og/eller unge med usund livsstil relateret til kost og fysisk aktivitet 1 Sundhedsstyrelsen og Statens Institut for Folkesundhed (2011). Den nationale Sundhedsprofil 2010 (www.sundhedsprofil2010.dk) 2 Sundhedsstyrelsen (sst.dk) 3 NIRAS og Sundhedsstyrelsen (2011). Vægtstop Resultater fra midtvejsevalueringen af satspuljen Vægttab og vægtvedligeholdelse blandt svært overvægtige voksne (http://www.sst.dk/publ/publ2011/cff/overvaegt/vaegtstopmidtvejsevaluering.pdf) 4 På baggrund af børnenes BMI udregnet i forhold til alder og køn 56 Fokus for alle livsstilskurserne er tilegnelse af handlekompetence og motivation for adfærdsændring. Tanken er, at denne tilgang vil danne udgangspunkt for fastholdelse af de sundere vaner, der på længere sigt kan sikre et fortsat vægttab eller vægtstabilisering. Livsstilskurserne har alle bestået af forskellige aktiviteter inden for mad og bevægelse. Derudover har alle kurser for overvægtige og familier indeholdt coaching, mens dette ligeledes har været tilfældet for halvdelen af kurserne for svært overvægtige. Projektbeskrivelsen angiver forskellige fokus for målgrupperne. For overvægtige voksne er det primære fokus mad, for voksne med svær overvægt er det primære fokus bevægelse og for familier er fokus ligeligt fordelt på mad, bevægelse og coaching. Kurserne udbydes skiftevis i Haderslev og i Vojensområdet. Der er i projektperioden ikke afveget væsentligt fra projektbeskrivelsen. I denne evaluering indgår erfaringerne fra fire kursusforløb for overvægtige, fire kursusforløb for svært overvægtige, seks kursusforløb for familier samt et enkelt tiltag for unge. Evalueringen er gennemført som en virkningsevaluering med fokus på at undersøge, hvordan en given indsats, bygget på en række hypotetiske årsags-virkningssammenhænge, fungerer i praksis. På baggrund af den allerede opstillede programteori kan projektet skematiseres som i figur 1. Evalueringen vil have fokus på indsatsen, udbyttet og effekten, idet målet har en langsigtet karakter, som det ikke er muligt at evaluere ved projektperiodens udløb. Figur 1. Skematisering af projektet Indsats Udbytte Effekt Mål Teoretisk viden (Kost Sundere livsstil og bevægelse) Praktisk erfaring (Madlavning og bevægelse) Ud-af-huset aktiviteter Coaching/vejledning Viden og inspiration til sundere kost- og bevægelsesvaner Motivation for adfærdsændringer Handlekompetence til adfærdsændringer - Øget fysisk aktivitetsniveau generelt og i foreningsregi - Sundere madvaner Netværksdannelse og erfaringsudveksling Vægttab eller vægtstabilisering Forbedret trivsel og livskvalitet Forbedret selvtillid og selvværdsfølelse Vende den negative udvikling i antallet af overvægtige borgere i Haderslev Kommune Evalueringens formål Evalueringen har til formål at belyse væsentlige aspekter af kursusforløbenes organisering og deltagernes udbytte i form af viden og handlekompetence. Evalueringen har desuden til formål at undersøge om deltagerne på baggrund af deres deltagelse i projektet har opnået et vægttab eller en vægtstabilisering. Endelig skal evalueringen undersøge projektets effekt på deltagernes trivsel herunder deres fysiske og psykiske velvære samt sociale velbefindende. 67 Metode Evalueringen bygger på en række data indsamlet af Haderslev Kommune i projektperioden. Data indsamlet under projektperioden suppleres af et interview med projektkoordinatorerne, der har varetaget al undervisning indenfor mad og bevægelse og desuden har været ansvarlige for den overordnede organisering af kursusforløbene. Projektkoordinatorerne er blevet interviewet ud fra en semistruktureret interviewguide. De overordnede temaer for interviewet var kursusforløbenes deltagere, kursusforløbenes organisering og indhold, deltagernes udbytte og kursusforløbets effekt. Derudover ønskedes yderligere oplysninger om indsatserne for unge med overvægt og/eller usund livsstil, idet der ikke forelå yderligere resultater herfra. Da der er tale om et projekt, hvor kun relativt få borgere har deltaget (107 borgere og 30 familier), og deltagerne desuden ikke har været gennem identiske forløb, må data fra spørgeskemaundersøgelsen og de fysiologiske målinger tages med de nødvendige forbehold. Der kan ikke siges noget endegyldigt om udbyttet af kursusforløbene og ej heller noget generelt gyldigt om sammenhængen mellem udbyttet af kursusforløbene og effekterne. Der kan derimod af datamaterialet udledes nogle tendenser, som bidrager til at efterleve evalueringens formål og kan anvendes i en fremadrettet udvikling/implementering af indsatser målrettet overvægtige i Haderslev Kommune. Spørgeskemaundersøgelse Alle deltagere på voksenholdene samt forældre på familieholdene udfyldte ved endt kursusforløb et elektronisk spørgeskema. Spørgeskemaet indeholdt spørgsmål om deltagernes oplevelse af kursets organisering og indhold, deres egen indsats, vidensudbytte, vaneændringer samt deres mening om kursusforløbet og metoden. Projektkoordinatorerne har undervejs tilpasset i spørgeskemaet, hvilket betyder, at nogle spørgsmål er ens for alle deltagere i de tre kategorier, mens andre er forskellige. Antallet af respondenter for de enkelte spørgsmål vil fremgå af diagrammerne. Spørgeskemaerne er behandlet i spørgeskemasystemet, SurveyXact. Ikke alle figurer summer til 100 %, hvilket hænger sammen med sammenlægningen af de enkelte spørgeskemaer for de forskellige kursusforløb, der gør, at spørgsmålene bliver betragtet som multiple choice variabler. Alle diagrammer er præsenteret i bilag A. Der er ikke foretaget spørgeskemaundersøgelse for delprojektet for overvægtige unge og/eller unge med usund livsstil relateret til kost og fysisk aktivitet Fysiologiske målinger Af figur 2 fremgår hvilke målinger, der er blevet foretaget på henholdsvis overvægtige voksne, svært overvægtige voksne, overvægtige børn i familier og overvægtige forældre i familier. Der er ikke medtaget målinger på de børn og voksne i familier, der ved projektets start ikke kunne kategoriseres som overvægtige ud fra deres BMI. Rådata er anvendt, og der er af evaluator ikke foretaget nogen eksklusion af data. Alle data er afrundet til nærmeste hele tal. Målingerne på deltagerne på livsstilskurserne for voksne med overvægt og voksne med svær overvægt er foretaget i Haderslev Kommunes Sundhedsbus. 78 Figur 2. Oversigt over fysiologiske målinger Overvægtige voksne Svært overvægtige voksne Overvægtige børn Overvægtige forældre Unge Vægt Taljemål Hoftemål Fedtmasse Muskelmasse z-score Kondital X (X) (X) X X X X (X) (X) X X X X X X X X X X Vægt Målet er vægtreduktion eller vægtstabilisering. Talje-hofte mål Målet er reduceret/fastholdt taljemål og hoftemål. Taljemålene og hoftemål for overvægtige og svært overvægtige voksne er ikke medtaget, idet projektkoordinatorerne vurderede, at målingerne var forbundet med for stor usikkerhed. Dette skyldes, at det ikke var den samme person, som målte deltagerne gennem hele forløbet. Fedtmasse og muskelmasse Målet er reduceret/fastholdt fedtmasse samt øget/fastholdt muskelmasse. Fedt- og muskelmasse er målt med en impedansmåler. En impedansmåler er en vægt, der kan måle en persons fedt- og muskelmasse. Det er vigtigt at være opmærksom på, at den anvendte impedansmåler primært måler fedt- og muskelmasse i den nederste del af kroppen, og at det derfor primært er ændringer i fedt- og muskelmasse i denne del af kroppen, der registreres. Man skal ligeledes være opmærksom på usikkerheder i forhold til eventuelt menstruation, fyldt blære, alkoholindtag og hård motion (op til 12 timer inden måling). Z-score Målet er reduceret/fastholdt z-score. Z-scoren angiver afvigelsen af et barns BMI i forhold til en referencegruppes BMI-gennemsnit, der matcher barnets køn og alder. Kondital Målet er øget eller fastholdt kondital. Konditallet defineres som kroppens maksimale iltoptagelseshastighed delt med kropsvægten. Det betyder, at konditallet både kan ændres ved at ændre kroppens maksimale iltoptagelseshastighed og ved at ændre kropsvægten. Konditallet er målt ved en et-punkts cykeltest. Et-punkts testen er en meget anvendt test, da den er let at udføre og ikke kræver meget udstyr. Testen er indirekte og udføres ikke til udmattelse men til Borg Testen er forbundet med nogen usikkerhed, da den er baseret på 5 Borg 15 defineres som snakkegrænsen 89 subjektive vurderinger af, hvornår Borg 15 er opnået af både deltageren, og af den, der udfører testen. Yderligere er det ikke samme personer, der har udført testen hver gang. Læsevejledning Evalueringen består af en opsummering af de vigtigste konklusioner for kursusforløbene for overvægtige voksne, svært overvægtige voksne og familier med overvægtige børn. Evalueringen indeholder derudover de vigtigste konklusioner omkring de erfaringer, projektkoordinatorerne har gjort sig omkring tiltag for overvægtige unge og/eller unge med usund livsstil relateret til kost og fysisk aktivitet. Evalueringen sluttes af med overvejelser til fremtidig implementering. Baggrunden for konklusionerne findes i bilag A. Bilaget er bygget op, så målgrupperne er evalueret særskilt. 910 Overvægtige voksne Kursets deltagere 55 borgere har i projektperioden taget imod tilbuddet. Gennemførelsesprocenter har samlet været på 91 %. Deltagerne har primært været kvinder, og alle deltagere har haft dansk nationalitet. Kursets indhold og organisering Nedenfor ses en oversigt over kursets delelementer Figur 3. Oversigt over kursets delementer Vojens 2010 Haderslev 2010 Vojens 2011 Haderslev 2011 Gennemsnit Tilmeldte Gennemførsel % Mødegange Bevægelse Bevægelsesteori Kostteori Madlavning Individuel kostvejledning Aktiviteter ud af huset Gruppecoaching Individuel coaching % af kursusdeltagerne finder antallet af kursusgange passende. Flere deltagere giver udtryk for et ønske om, at undervisningen spredes ud over flere uger, så der ikke kommer til at ligge flere undervisningsgange i samme uge. Undervisningen har fundet sted på hverdagseftermiddage. 85 % af deltagerne finder dette tidspunkt passende, men mange giver dog også udtryk for, at undervisningen meget gerne må placeres senere af hensyn til familieog arbejdsliv. Prioriteringen af undervisningens delelementer har ændret sig lidt undervejs. Der er blandt andet udbygget med enkelte teoretiske undervisningsgange, ligesom gruppecoachingen for de voksne er blevet suppleret med individuel coaching. Der har gennem hele forløbet været fokus på praktisk madlavning og bevægelse, ligesom der under hele kursusforløbet har været ud-af-huset-aktiviteter. Deltagerne tilskriver aktiviteter 1 1011 ud-af-huset 6 stor betydning for deres mod og lyst til fremtidig deltagelse i forenings- og klubtilbud. 86 % af deltagerne har overordnet været tilfredse eller meget tilfredse med kursets opbygning. Mange deltagere udtrykker ønske om, at et eller flere af kursernes delelementer kommer til at fylde mere. Det er dog meget differentieret, hvilke kursuselementer deltagerne ønsker opprioriteret, hvilket afspejler meget forskellige behov blandt deltagerne. Deltagernes udbytte Deltagernes egne vurderinger af tilegnelsen af ny viden er generelt meget positive. Størstedelen af deltagerne mener, at de i et eller andet omfang har fået ny viden omkring madlavning og bevægelse. Der er dog enkelte deltagere, der ikke mener de har fået ny viden, hovedsageligt fordi de mener, de vidste det hele i forvejen. Mange deltagere har formået at omsætte viden til praksis. Deltagernes egne vurderinger af udviklingen af handlekompetence omkring mad og bevægelse er således generelt meget positive. 92 % af deltagerne vurderer, at de har fået sundere madvaner, mens 82 % vurderer, at de har fået mere bevægelse ind i deres hverdag. Næsten 20 % af deltagerne er begyndt i idræts- og foreningstilbud som følge af projektet, mens 33 % fortsat ikke ønsker at deltage i disse tilbud. 66 % af deltagerne vurderer selv, de har fået et udbytte af coachingen. Deltagerne udtrykker primært ønske om individuel coaching. Af kommentarerne fremgår, at udbyttet af coachingen er meget afhængig af den tilknyttede coach, som ikke har været den samme for alle kursusforløb. 35 % af deltagerne har gennem projektet opbygget nye netværk som bruges til blandt andet fælles bevægelse og madlavning og til støtte og opbakning. De, der ikke har fået nye netværk, begrunder det med travlhed og en i forvejen stor omgangskreds. Deltagernes egen indsats Deltagernes vurderinger af egen indsats er meget blandede. Flest deltagere vurderer, at deres indsats som helhed har været nogenlunde eller høj, mens ingen vurderer, at deres egen indsats har været lav. Deltagerne vurderer generelt deres indsats omkring madområdet højere end deres indsats omkring bevægelsesområdet. Dette afspejles til dels i deltagernes tilegnelse af viden og handlekompetence på de to områder, hvor viden og handlekompetence indenfor madlavning overordnet set vurderes lidt mere positivt end inden for bevægelse. Dette kan hænge sammen med at det primære fokus for livsstilskurserne til overvægtige har været maddelen. Effekt Deltagernes øgede handlekompetence inden for såvel madlavning som fysisk aktivitet afspejles i små men positive ændringer i vægt, fedtmasse og kondital ved kursets afslutning. 79 % af 6 Aktiviteter ud-af-huset dækker over aktiviteter i svømmehal og fitnesscenter samt orienteringsløb, skovfitness, discgolf og andre udendørs bevægelsesaktiviteter 1112 deltagerne har tabt sig eller fastholdt deres vægt gennem kursusforløbet, ligesom 84 % har sænket eller vedligeholdt deres fedtmasse. Det gennemsnitlige vægttab er ved kursets afslutning 3 kg, mens den gennemsnitlige reduktion i fedtmasse er 2 kg. 77 % af deltagerne har øget deres kondital over kursusforløbet, og det gennemsnitlige kondital er således steget med 7 %. Figur 4. Kortsigtet udvikling i deltagernes vægt, fedtmasse, muskelmasse og kondital (overvægtige) Kursus start Kursus slut Ændring Ændring Vægt 95 kg 91 kg -3 kg -3 % Fedtmasse 38 kg 36 kg -2 kg -9 % Muskelmasse 7 53 kg 52 kg -1 kg -2 % Kondital 30 ml/min/kg 32 ml/min/kg 2 ml/min/kg 7 % Ovenstående ændringer dækker over store individuelle forskelle. F.eks. har nogle deltagere tabt sig meget, mens andre deltagere har øget vægten meget, ligesom der både er deltagere, der har øget deres kondital meget, og deltagere, der har fået et meget lavere kondital. Det er ikke muligt med de foreliggende data at sige noget om de langsigtede virkninger af projektet, idet for få deltagere har deltaget i de langsigtede målinger på vægt, fedtmasse, muskelmasse og kondital. For de deltagere, der er målinger på, er tendensen dog fortsat positiv 9-10 måneder efter kursus start. Størstedelen af deltagerne har opnået bedre trivsel både psykisk og fysisk. Sammenlignes deltagernes svar før kurset med svarene efter kurset, vurderer en større andel af deltagerne efter kurset, at deres helbred er vældig godt eller fremragende, ligesom færre efter kurset vurderer, at deres helbred er dårligt eller mindre godt. Deltagernes vurdering af metoden og projektet generelt 90 % af deltagerne oplever, at de i et eller andet omfang har nået de mål, de satte sig for i løbet af kurset, ligesom 98 % mener, at metoden Små Skridt i et eller andet omfang var en god metode til at lave ændringer i deres hverdag. Næsten alle deltagere kan anbefale andre at deltage i et tilsvarende kursusforløb. 7 Muskelmassen vil ofte reduceres i forbindelse med et vægttab pga. energiunderskud 1213 Svært overvægtige voksne Kursets deltagere 52 borgere har i projektperioden taget imod tilbuddet. Gennemførelsesprocenten var på 79 %. Deltagerne har primært været kvinder, og alle deltagere på nær en én har haft dansk nationalitet. Kursets indhold og organisering Nedenfor ses en oversigt over kursets delelementer Figur 5. Oversigt over kursets delelementer Vojens 2010 Haderslev 2010 Vojens 2011 Haderslev 2011 Gennemsnit Tilmeldte Gennemførsel % Mødegange Bevægelse Bevægelsesteori Kostteori Madlavning 2 1 Individuel 0 kostvejledning Aktiviteter ud af huset Gruppecoaching Individuel coaching % af kursusdeltagerne finder antallet af kursusgange passende. Mange deltagere giver udtryk for, at kurset har været for kort, og at der er behov for en opfølgningsperiode i den efterfølgende periode, hvor vaner skal blive til rutiner. Undervisningen har fundet sted på hverdagseftermiddage. 78 % af deltagerne finder dette tidspunkt passende, men mange giver dog også udtryk for, at undervisningen meget gerne må placeres senere af hensyn til familieog arbejdsliv. Prioriteringen af undervisningens delelementer har ændret sig lidt undervejs i projektperioden. Der er blandt andet udbygget med enkelte teoretiske undervisningsgange omkring bevægelse og enkelte undervisningsgange i praktisk madlavning, ligesom der er udvidet med såvel gruppecoaching som individuel coaching. For ikke at øge antallet af mødegange medførte det færre gange med bevægelse. De deltagere, der ikke er blevet tilbudt coaching i kursusforløbet, udtrykker ønske om et sådan tilbud. Der har gennem hele kursusforløbet været fokus på bevægelse i praksis, ligesom alle deltagere har fået tilbud om kostteori. Den praktiske madlavning har dog fyldt mindre end på kurset for overvægtige. 81 % af deltagerne har overordnet været tilfredse eller meget tilfredse med kursets opbygning. Gennemgående for mange er dog, at de ønsker, at mad i teori og praksis 1314 bliver en større del af det eksisterende kursus, eller at det nuværende kursus suppleres med et efterfølgende kursus med fokus på madlavning. Derudover har mange deltagere ønske om flere ud-af-huset aktiviteter og flere opfølgende målinger undervejs i kursusforløbet. Deltagerne er meget begejstrede for ud-af-huset aktiviteterne, som er en øjenåbner for mange i forhold til at prøve nye aktivitetsformer og at indse, at eksisterende forenings- og klubtilbud også kan rumme svært overvægtige deltagere. Deltagernes udbytte Deltagernes egne vurderinger af tilegnelsen af ny viden er generelt meget positive. Størstedelen af deltagerne mener, at de i et eller andet omfang har fået ny viden omkring madlavning og bevægelse. Der er dog også op mod 33 % af deltagerne, der for elementer af undervisningen ikke mener, de har opnået ny viden. Flest vurderer, at de har fået viden om bevægelse, hvilket også har været det centrale fokus for kurset. Mange deltagere har formået at omsætte ny eller eksisterende viden til praksis. Deltagernes egne vurderinger af udviklingen af handlekompetence omkring mad og bevægelse er således generelt meget positive. 93 % af deltagerne vurderer, at de har fået sundere madvaner, mens 85 % vurderer, at de har fået mere bevægelse ind i deres hverdag. 33 % af deltagerne er begyndt i idræts- og foreningstilbud som følge af projektet ligesom lidt over 33 % har fået større lyst hertil. 78 % af deltagerne har gennem projektet opbygget nye netværk. Mange deltagere har tilmeldt sig svømning eller fitness sammen, mens andre bruger det nye netværk til samtaler og opbakning. Der er dog også deltagere, der oplever, det er svært at komme ind på livet af hinanden. Deltagernes egen indsats Deltagernes vurderinger af egen indsats er meget blandede. Flest deltagere vurderer, at deres indsats som helhed har været høj, mens kun meget få vurderer, at deres indsats har været lav eller meget lav. Deltagerne vurderer generelt deres indsats omkring bevægelse højere end deres indsats omkring madlavning. Dette afspejles til dels i deltagernes tilegnelse af handlekompetence inden for de to områder, hvor handlekompetence indenfor bevægelse overordnet set vurderes mere positivt end for madlavning. Effekt Deltagernes øgede handlekompetence inden for såvel mad som bevægelse afspejles i små men positive ændringer i vægt, fedtmasse, muskelmasse og kondital ved kursets afslutning. 81 % af deltagerne har tabt sig eller fastholdt deres vægt gennem kursusforløbet, ligesom 84 % har sænket eller vedligeholdt deres fedtmasse. Det gennemsnitlige vægttab er ved kursets afslutning 2 kg, ligesom den gennemsnitlige reduktion i fedtmasse er 2 kg. 87 % af deltagerne har øget deres kondital over kursusforløbet, og det gennemsnitlige kondital er steget med 11 %. Disse ændringer dækker over store individuelle forskelle deltagerne imellem. 1415 Figur 6. Kortsigtet udvikling i deltagernes vægt, fedtmasse, muskelmasse og kondital (svært overvægtige) Kursus start Kursus slut Ændring Ændring Vægt 116 kg 114 kg -2 kg -2 % Fedtmasse 55 kg 53 kg -2 kg -3 % Muskelmasse 57 kg 58 kg 1 kg 1 % Kondital 23 ml/min/kg 25 ml/min/kg 2 ml/min/kg 11 % Ligesom hos de øvrige målgrupper er det ikke muligt med de foreliggende data at sige noget om de langsigtede virkninger af projektet, idet for få deltagere har deltaget i de langsigtede fysiologiske målinger. For de svært overvægtige, der er målinger på, er tendensen dog fortsat positiv 9-10 måneder efter kursus start. Størstedelen af deltagerne har opnået bedre trivsel både psykisk og fysisk. Sammenlignes deltagernes svar før kurset med svarene efter kurset, vurderer en større andel af deltagerne efter kurset, at deres helbred er vældig godt, ligesom færre efter kurset vurderer, at deres helbred er dårligt eller mindre godt. Deltagernes vurdering af metoden og projektet generelt 85 % af deltagerne mener, at de i et eller andet omfang har nået de mål, de satte sig for i løbet af kurset, ligesom 95 % mener, at metoden Små Skridt i eller andet omfang var god til at medføre ændringer i deres hverdag. Alle deltagere kan anbefale andre at deltage i et tilsvarende kursusforløb. 1516 Familier med overvægtige børn Kursets deltagere 30 familier har i projektperioden taget imod tilbuddet. Gennemførselsprocenten har samlet været på 74 %. I familiekurserne indgik både overvægtige børn, deres forældre og søskende, da der forventedes at hele familien deltog i livsstilskurset. 68 % af de tilmeldte børn og 69 % af de tilmeldte forældre var ved starten af kurset overvægtige. Alle deltagerne finder det positivt, at hele familien har deltaget i kursusforløbet. Alle deltagerne har haft dansk nationalitet. Kursets indhold og organisering Nedenfor ses en oversigt over kursets delelementer Figur 7. Oversigt over kursets delementer Vojens 2010 Haderslev 2010 Vojens 2011 Haderslev 2011 Gennemsnit Tilmeldte Gennemførsel % Mødegange Bevægelse Bevægelsesteori 0 Kostteori Madlavning Individuel kostvejledning 0 Aktiviteter ud af huset Gruppecoaching Individuel coaching 0 60 % af kursusdeltagerne finder antallet af kursusgange passende. Mange deltagere giver udtryk for, at kurset har været for kort, og deltagerne foreslår blandt andet, at der bliver flere kursusgange af kortere varighed, at kursusgangene spredes mere jævnt ud over månederne og at der kommer en opfølgning på kursusforløbet for at sikre, at de nye vaner fastholdes. Undervisningen har fundet sted om lørdagen. 89 % af deltagerne finder dette tidspunkt passende. Der er dog også mange deltagere, der gerne så undervisningen placeret på hverdage, hvilket ifølge projektkoordinatorerne efterfølgende med succes er ved at blive afprøvet. Prioriteringen af undervisningens delelementer har været næsten den samme på alle kursusforløbene med lige stor prioritering af praktisk madlavning og bevægelse. Deltagerne er endvidere alle blevet tilbudt familiecoaching, hvilket 79 % vurderer, de har fået udbytte af. Der er dog kun meget få deltagere, der undervejs har benyttet sig af den tilbudte mailkorrespondance med coachen. Deltagerne har meget forskellige ønsker om, hvilke af 1617 kursets delelementer, de ønsker prioriteret højere, hvilket kan afspejle et meget individuelt behov blandt de enkelte familier. Deltagernes udbytte Deltagernes egne vurderinger af tilegnelsen af ny viden er generelt meget positive. Størstedelen af deltagerne mener, at de i et eller andet omfang har fået ny viden omkring madlavning og bevægelse, mens kun meget få slet ikke mener, de har fået ny viden omkring madlavning og bevægelse. Mange deltagere har formået at omsætte ny eller eksisterende viden til praksis. Deltagernes vurderinger af udviklingen af handlekompetence omkring madlavning og bevægelse er således generelt meget positive. 94 % af deltagerne vurderer, at de har fået sundere madvaner, mens 91 % vurderer at hele familien eller enkelte familiemedlemmer har fået mere bevægelse ind i deres hverdag. Kun 6 % af deltagerne er dog startet i forenings- eller klubtilbud som følge af projektet, mens 38 % har fået mere lyst hertil. Det må i denne sammenhæng tages i betragtning, at 29 % allerede inden kurset deltog i forenings- og klubtilbud. Nogle deltagere udtrykker, at det kan være svært at finde forenings- og klubtilbud, hvor hele familien kan deltage. Ud over ændrede kost- og motionsvaner mener mange deltagere også, at kursusforløbet blandt andet har givet deres børn gode oplevelser med familien, nye venner og mere selvtillid. Omtrent halvdelen af deltagerne vurderer, at familien og/eller børnene gennem projektet har fået nye venner. Deltagernes egen indsats Deltagernes vurderinger af egen indsats er meget forskellige. Flest deltagere vurderer, at deres indsats som helhed har været høj, mens ingen vurderer, at deres indsats har været lav eller meget lav. Deltagerne vurderer generelt deres indsats omkring bevægelse højere end deres indsats omkring madlavning. Effekt Z-scoren angiver afvigelsen af et barns BMI i forhold til en referencegruppes BMI-gennemsnit, der matcher barnets køn og alder. 90 % af de børn, der var overvægtige ved kurset start, har formået at reducere deres z-score i kursusforløbet. 15 % af børnene er flyttet fra kategorien svært overvægtig til overvægtig, mens 10 % af børnene er flyttet fra kategorien overvægtig til kategorien normalvægtige. Børnene fik også før og efter kurset målt deres talje- og hofteomkreds. Når disse data analyseres er det dog vigtigt at tage højde for de naturlige ændringer, der sker i pigernes kropsdimensioner, når de går i puberteten. Figur 8. Kortsigtet udvikling i de overvægtige børns z-score, taljemål og hoftemål (børn) Kursus start Kursus slut Ændring Ændring z-score 2,53 2,32-0,22-9 % Taljemål 81 cm 79cm -2 cm -2 % Hoftemål 82 cm 81 cm -1 cm - 1 % 17 Vis mere
Rundt Om Sundt - livsstilskurser til overvægtige SLUTEVALUERING Maj 2012 Haderslev Kommune Indholdsfortegnelse Forord... 3 Resume... 4 Baggrund, evalueringsspørgsmål, metode og læsevejledning... 5 Baggrund... Læs mere Projekt SMUK. Resumé slutrapport J.nr.7-311-38/48. Monika Gunderlund Sundhedsafdelingen
Projekt SMUK Resumé slutrapport J.nr.7-311-38/48 Monika Gunderlund Sundhedsafdelingen Slutevaluering projekt SMUK (resumé) Side 2 Projektperiode: 01.09.2009 31.05.2012 Sundhedsstyrelsens satspulje: Vægttab Læs mere Slutevaluering af projekt Styrket indsats på kost- og motionsområdet
1 Evaluering af Vægtvejledning i Silkeborg og Skanderborg kommuner Projektet er støttet af Sundhedsstyrelsen fra 2008 til 2011 2 Indhold Evaluering af Vægtvejledning... 5 Rapporten er bygget op på følgende Læs mere Evaluering af Faxe Kommunes overvægtsprojekt for voksne 2009-2011
Evaluering af Faxe Kommunes overvægtsprojekt for voksne 2009-2011 Indhold 1.0 Indledning...1 1.1 Formål...1 1.2 Datagrundlag...2 1.3 Begrebsafklaring...2 2.0 Organisering og aktiviteter...2 2.1 Organisering Læs mere Kontakt dit nærmeste Center for Sundhed og Livsstil for yderligere oplysninger samt aftale
sfortegnelse Sundhedsprofil Motion i en travl hverdag Sund kost i en travl hverdag Ny livsstil - ny vægt Stresshåndtering Sundhed i 4D Food for Brains - Hjernemad Kostvejledning Individuel coaching Sundhedsambassadør Læs mere Skabelon til projektbeskrivelse
Skabelon til projektbeskrivelse 1. Projektets titel: Livsstilsintervention med Løsninger for Livet 2. Baggrund: Beskriv baggrunden for at der er taget initiativ til projektet, samt hvilken viden projektet Læs mere SUNDHEDSCENTRET HOLBÆK KOMMUNE TILBYDER DIG STØTTE
SUNDHEDSCENTRET HOLBÆK KOMMUNE TILBYDER DIG STØTTE Hvis du har udfordringer med: Livsstil - Rygning - Vægten - Kronisk sygdom Angst og depression - Smerter - KOL - Hjertet Kræft - Ryggen - Diabetes Kontakt: Læs mere Status Projekt Bydelssundhed i Sønderparken Oktober 2013
Status Projekt Bydelssundhed i Sønderparken Oktober 2013 Sundhedssekretariatet Oktober 2013 1. Baggrund Dette statusnotat for bydelsprojektet i Sønderparken indeholder en oversigt over igangsatte aktiviteter Læs mere Vægstoprådgivning for svært overvægtige Vesthimmerlændinge
Evalueringsrapport Vægstoprådgivning for svært overvægtige Vesthimmerlændinge Søren Toft Hansen Sundhedscenter Vesthimmerland Reference: 7-311-38/15/KAD 1 Om evalueringen Denne evaluering omfatter Vesthimmerlands Læs mere Bilag 3: Uddybelse af aktiviteter og indsatser for de fire målgrupper
Bilag 3: Uddybelse af aktiviteter og indsatser for de fire målgrupper Personer uden for arbejdsmarkedet Arbejdet med målgruppen bør gribes an på en utraditionel og holistisk måde, som tager udgangspunkt Læs mere UCN Act2learn September Opsamlingsrapport af projektet Så letter vi! Vesthimmerlands Kommune
UCN Act2learn September 2015 Opsamlingsrapport af projektet Så letter vi! Vesthimmerlands Kommune 1. Så letter vi Projektet Så letter vi! er et samarbejde mellem Sundhedsplejen, Pædagogisk Psykologisk Læs mere Tværkommunalt udviklingsprojekt indenfor kronikerrehabilitering - en succes!
Tværkommunalt udviklingsprojekt indenfor kronikerrehabilitering - en succes! Baggrund: Favrskov, Skanderborg og Silkeborg Kommuner samarbejdede i perioden 2010-2013 om et projekt for udvikling af den kommunale Læs mere Hvad kan der søges om støtte til? Under tilskudspuljens 2. udmøntning kan der ansøges om midler til følgende tre typer af projekter:
2. udmøntning af tilskudspuljen til iværksættelse af kommunalt og regionalt forankrede vægtstoprådgivere og nøglepersoner på særligt udsatte arbejdspladser Sundhedsstyrelsen udmønter nu ca. 21 mio. kr. Læs mere Bilag 2 - Kravspecifikation. 1. Indledning. 2. Baggrund. 3. Beskrivelse af evalueringsopgaven. Dato
Dato 16-06-2014 Sagsnr. 1-1010-147/6 MAHA maha@sst.dk Bilag 2 - Kravspecifikation 1. Indledning Sundhedsstyrelsen inviterer hermed alle interesserede aktører til at afgive tilbud på evaluering af satspuljen Læs mere Besvarelse af spørgsmål fra Cecilia Lonning-Skovgaard (V) og Pia Allerslev (V) vedrørende vægttabstilbud i Københavns Kommune
Sundheds- og Omsorgsforvaltningen Folkesundhed København NOTAT Til Cecilia Lonning-Skovgaard og Pia Allerslev Besvarelse af spørgsmål fra Cecilia Lonning-Skovgaard (V) og Pia Allerslev (V) vedrørende vægttabstilbud Læs mere Handleplan. Folkesundhed Aarhus Center for Sundhedsforløb. Kontaktperson: Anja Fynbo Christiansen
Handleplan ALG Handleplan Enhed, kontaktperson i ALG Folkesundhed Aarhus Center for Sundhedsforløb. Kontaktperson: Anja Fynbo Christiansen (anfy@aarhus.dk) Beskriv formålet med ALGs handleplan og udfordring Læs mere Sundhedsstyrelsen Islands Brygge 67 Postboks København S. Gladsaxe den 20. januar 2012 Revideret 22. oktober 2012
Sundhedsstyrelsen Islands Brygge 67 Postboks 1881 2300 København S > HR & KOMMUNIKATION / HR & COMMUNICATIONS DT Group a/s Gladsaxe Møllevej 5 P.O. Box 210 2860 Søborg Denmark www.dtgroup.dk Phone +45 Læs mere Sund kultur i Bulderby
Projektbeskrivelse Sund kultur i Bulderby Et samarbejde mellem Bulderby & SundhedscenterStruer 11. november 2009 1 1.0 Baggrund SundhedscenterStruer blev i foråret 2009 kontaktet af Vivi Mortensen, Leder Læs mere Kursusforløb for personer med psykologisk betinget fedme/overspisning - næste opstart er september 2013
Kursusforløb for personer med psykologisk betinget fedme/overspisning - næste opstart er september 2013 Baggrund Der findes i dag ganske få behandlingstilbud til personer som lider af fedme, som inddrager Læs mere SUNDHEDSFREMME MÅLRETTET MENNESKER MED PSYKISKE LIDELSER
SUNDHEDSFREMME MÅLRETTET MENNESKER MED PSYKISKE LIDELSER Sundere socialpsykiatri Fra klient til agent Vejle Kommune Et Sundt Sind i et Sundt Legeme Horsens Kommune Sammen om Sundhed Ballerup Kommune Sundhedsfremme Læs mere Sundhedskursus. Et kursus for borgere med diabetes, hjertekarsygdom, KOL, kræft eller depression
Sundhedskursus Et kursus for borgere med diabetes, hjertekarsygdom, KOL, kræft eller depression Sundhedskursus Sundhedskursus Vi tilbyder et sundhedskursus, der sætter fokus på at give inspiration og redskaber Læs mere Bedre sundhed din genvej til job. Side 1
Bedre sundhed din genvej til job Side 1 Program Præsentation Formål med oplægget Beskrivelse af kurset Samarbejde og barrierer imellem jobog sundhedsområdet Fremtid Tid til refleksion Jeres spørgsmål og Læs mere Overvægt er et stigende problem i samfundet generelt, - således også på ældreområdet i Svendborg Kommune.
Projekttitel: Et lettere liv Et utraditionelt og helhedsorienteret tilbud til overvægtige i ældreplejen i Svendborg Kommune. Projektet tager udgangspunkt i individet og har fokus på kontakt i hele forløbet. Læs mere Statusrapport på aktiviteter Center for Sundhedsfremme i Varde Kommune 2013
Statusrapport på aktiviteter Center for Sundhedsfremme i Varde Kommune 2013 1.0. Indledning Denne korte statusrapport giver et overblik over aktiviteter i Center for Sundhedsfremme i 2013. I denne rapport Læs mere Ungdomskursus KOST, MOTION OG TRIVSEL
Detaljeret Mål: Målet med Viljensvej.coms ungdomskursus er, at 1. forebygge livsstilsrelaterede sygdomme hos den enkelte deltager, 2. give den enkelte deltager en bedre fysik, 3. give den enkelte deltager Læs mere Sundhedsprofil Rudersdal Kommune. Sundhed & Forebyggelse Administrationscentret Stationsvej Birkerød
Sundhedsprofil 2013 Rudersdal Kommune RUDERSDAL KOMMUNE Sundhed & Forebyggelse Administrationscentret Stationsvej 36 3460 Birkerød Åbningstid Mandag-onsdag kl. 10-15 Torsdag kl. 10-17 Fredag kl. 10-13 Læs mere Sundhedskursus. Et kursus for borgere med diabetes, hjertekarsygdom, KOL, kræft eller depression
Skabelon til beskrivelse af sundhedsprojekter Projekttitel: Trivsel og Sundhed på arbejdspladsen Baggrund for projektet: Bilernes hus ønsker at have fokus på medarbejdernes trivsel. Det er et vigtigt parameter Læs mere Statusrapport på aktiviteter Center for Sundhedsfremme i Varde Kommune. 1. januar 2013 30. juni 2013
Statusrapport på aktiviteter Center for Sundhedsfremme i Varde Kommune 1. januar 2013 30. juni 2013 1.0. Indledning Denne korte statusrapport giver et overblik over aktiviteter i Center for Sundhedsfremme Læs mere Evaluering af kursusforløb om sex og kærlighed
Evaluering af kursusforløb om sex og kærlighed Et gruppeforløb efteråret 2012 Evalueringsrapporten er udarbejdet november 2012 af Irene Bendtsen 1 Resume 20 borgere deltager på kurset om sex og kærlighed, Læs mere Liv i sundhed. Information til dig, der er tilknyttet socialpsykiatrien eller psykoseteamet.
Liv i sundhed Information til dig, der er tilknyttet socialpsykiatrien eller psykoseteamet. 2 Liv i sundhed - Sundere vaner for sindslidende Silkeborg Kommunes socialpsykiatri og Region Midtjyllands psykoseteam Læs mere Evaluering af Region Syddanmarks projekt Motion som Medicin
Evaluering af Region Syddanmarks projekt Motion som Medicin Organisering og motionsformidling Kort Version Af Pernille Andreassen Center for forskning i Idræt, Sundhed og Civilsamfund Institut for Idræt Læs mere Grib Chancen til et lettere liv
Grib Chancen til et lettere liv Slutevaluering 09/41469 Mette Bang Andersen Baggrund Grib Chancen er et fælles fynsk projekt, der har til formål, at igangsætte vedvarende aktivitetstilbud med motion og Læs mere Evaluering af Projekt Aktiv Fritid i Esbjerg Kommune. - Evaluering af de kortsigtede mål efter tredje år
Evaluering af Projekt Aktiv Fritid i Esbjerg Kommune - Evaluering af de kortsigtede mål efter tredje år Indhold 1.0 INDLEDNING... 3 1.1 FORMÅLET MED PROJEKT AKTIV FRITID... 3 1.2 MÅLGRUPPE... 3 1.3 FORMÅLET Læs mere Projektbeskrivelsesskema
Projektbeskrivelsesskema Styrket sundhedsindsats for socialt udsatte og sårbare grupper 1. Projektets titel: Sundhedsfremmeprojekt på bosteder for psykisk udviklingshæmmede* 2. Baggrund: Projektet baseres Læs mere Skema til slutafrapportering - for puljeprojekter under den Styrkede indsats for patienter med kronisk sygdom.
Skema til slutafrapportering - for puljeprojekter under den Styrkede indsats for patienter med kronisk sygdom. Tilskudsmodtageren skal i forbindelse med puljeprojektets afslutning besvare følgende spørgsmål Læs mere Uddannelse vejen til den gode træning
Hold kurset i klubben Alle DGI Fodbolds kurser kan arrangeres i klubben Der behøves kun 8 deltagere for at gennemføre et trænerkursus, inspirationsdag eller klubkursusaktivitet. DGI idræt & fællesskab Læs mere Håndtering af overvægt hos 12-årige - fra teori til praksis. Camp Fanø. Ph.d. stud. Mathias Ried-Larsen Centre of Research in Childhood Health
Håndtering af overvægt hos 12-årige - fra teori til praksis. Camp Fanø Ph.d. stud. Mathias Ried-Larsen Indhold 1. Resultater 2. Hvorfor gør vi det? 3. Beskrivelse af projektet Opsporing Camp Opfølgning Læs mere dårlig fysisk form og stillesiddende livsstil det gælder på individ- og befolkningsniveau Vi bør som samfund søge at fremme Motion for alle
Motion på Recept Bundlinjen Vi taber rigtig mange menneskelige ressourcer på grund af dårlig fysisk form og stillesiddende livsstil det gælder på individ- og befolkningsniveau Vi bør som samfund søge at Læs mere Projektindstilling / uddybende projektbeskrivelse herunder økonomi
SKABELON FOR AFSLUTTENDE EVALUERING Forebyggelse og behandling af overvægt og fedme hos børn og unge 2006 NB. Spørgsmål, som er blå, skal kun udfyldes, hvis der har været ændringer siden udfyldelse af Læs mere Evaluering af Satspuljeprojektet Børne-familiesagkyndige til støtte for børn i familier med alkoholproblemer
Sundhedsstyrelsen Evaluering af Satspuljeprojektet Børne-familiesagkyndige til støtte for børn i familier med alkoholproblemer Konklusion og anbefalinger September 2009 Sundhedsstyrelsen Evaluering af Læs mere Vægttab og vægtvedligeholdelse blandt svært overvægtige voksne
Skema 1: Revideret projektbeskrivelse for Mariagerfjord Kommunes indsats 25. september 2009 Vægttab og vægtvedligeholdelse blandt svært overvægtige voksne Efter forespørgsel fra Kasper Dahl 1. Titel på Læs mere Projektplan. Projektets navn: Sundhedsfremmende livsstilsbesøg hos familier med børn i 3-4 års alderen med fokus på vægt og trivsel.
Projektplan Projektets navn: Sundhedsfremmende livsstilsbesøg hos familier med børn i 3-4 års alderen med fokus på vægt og trivsel. Baggrund for indsatsen: Sundhedsstyrelsen udgav i 2013 Forebyggelsespakken Læs mere Årsberetning for Samværs- og Aktivitetsstedet Hjorten
Årsberetning for Samværs- og Aktivitetsstedet Hjorten 2013 2014 Mål for 2013 Evaluering af mål A: Implementering af den narrative teori og metode Personalegruppen i DSI NETTET I og II er gennem tre år Læs mere Evaluering af Aarhus Kommunes forsøgsordning. Morgenmad, frugt og vand til alle elever på Skovvangskolen og Vorrevangskolen
Evaluering af Aarhus Kommunes forsøgsordning Morgenmad, frugt og vand til alle elever på Skovvangskolen og Vorrevangskolen Introduktion Børn og Unge 1 i Aarhus Kommune har undersøgt, om skoleelevernes Læs mere Disposition for dette oplæg:
Muligheder for at aktivere de inaktive Præsenteret på Idræt, fysisk aktivitet og kommunal velfærd 2009 Laila Ottesen, lektor, ph.d. Dias 1 Disposition for dette oplæg: 1. Indledende betragtninger om idræt, Læs mere Forord. Claus Omann Jensen Borgmester
Sundhedspolitik Forord Randers Kommune har fokus på vækst i sundhed og ønsker med denne sundhedspolitik at sætte rammerne for kommunens sundhedsarbejde i de kommende år. Byrådets visioner for sundhedsområdet Læs mere SUNDHEDSFREMME DER RYKKER!
SUNDHEDSFREMME DER RYKKER! RAPPORT OM PILOTPROJEKTET: Integration af Sundhedsfremme og Arbejdsmiljø (ISA) for medarbejderne i Borger og Organisationsservice (BOS) og Ældreområdet på Stenhusvej 21. PROJEKTPERIODE: Læs mere Odder Kommunes sundhedspolitik 2007-2008
Udkast Odder Kommunes sundhedspolitik 2007-2008 Vores vision er, at en sund livsførelse i 2020 er det naturlige valg for borgerne i Odder Kommune. Der vil være stor trivsel, livskvalitet og livsglæde blandt Læs mere Projektbeskrivelse. Baggrund og formål
Projektbeskrivelse Baggrund og formål Alle elever skal blive så dygtige som de kan. Dét er et af de nationale mål for folkeskolereformen. For at imødekomme det mål har vi i Norddjurs og Skanderborg kommuner Læs mere Ansøgningsskema til puljen på 5 mio. kr. til samfinansiering af projekter mellem kommuner og region:
Ansøgningsskema til puljen på 5 mio. kr. til samfinansiering af projekter mellem kommuner og region: 1 Ansøger Lyngby-Taarbæk Kommune, de praktiserende læger i Lyngby-Taarbæk Kommune og Diabetesskolen Læs mere Skejby Trivsel i Verdensklasse
Gør tanke til handling VIA University College Skejby Trivsel i Verdensklasse Evalueringsrapport, foråret 2014. Maj 2014 Adjunkt Marie Ernst Christensen Projektgruppen for Skejby Trivsel i Verdensklasse Læs mere Evaluering af motionsaktiviteter under Sundhedsprojektet i Korskærparken
Evaluering af motionsaktiviteter under Sundhedsprojektet i Korskærparken Sundhedssekretariatet december, 2013 Indholdsfortegnelse 1. Formål og metode... 3 2. Hovedresultater... 4 3. Analyse... 5 3.1 Baggrund Læs mere LANGTIDSFRISKE MEDARBEJDERE. Det er ikke for sjov, at vi går på arbejde men det må gerne være sjovt, at gå på arbejde
LANGTIDSFRISKE MEDARBEJDERE Det er ikke for sjov, at vi går på arbejde men det må gerne være sjovt, at gå på arbejde Hvem er jeg Lars Kjær Johansen Tidligere sundhedskonsulent i Viborg Kommune Idrætskonsulent Læs mere Kursusforløbet har til formål at inspirere og understøtte skolernes igangværende arbejde med at realisere erhvervsuddannelsesreformen.
Afdeling for Ungdoms- og Voksenuddannelser Frederiksholms Kanal 26 1220 København K Tlf. 3392 5000 Fax 3392 5302 E-mail uvm@uvm.dk www.uvm.dk CVR nr. 20-45-30-44 Invitation til "Skoleudvikling i Praksis" Læs mere Status for motionsvejdledning og holdtræning i Fitness World Indhold
Status for motionsvejdledning og holdtræning i Fitness World Indhold Baggrund... 1 Holdtræning i Fitness World... 1 Formål:... 1 Målgruppe:... 1 Indsats:... 2 Registrering i projektperioden:... 2 Evaluering:... Læs mere Evaluering af NADA-akupunktur
Evaluering af NADA-akupunktur Et 14 ugers gruppeforløb 2013 Evalueringsrapporten er udarbejdet december 2013 Manja Jurkofsky 1 Indhold RESUME:... 3 OPSTILLEDE EFFEKTMÅL FOR DELTAGERNE:... 3 DEN INDSAMLEDE Læs mere TILBAGE TIL FREMTIDEN. - et tilbud for unge kontanthjælps- og dagpengemodtagere i Nordjylland. Hovedresultater fra en virkningsevaluering foretaget af
TILBAGE TIL FREMTIDEN - et tilbud for unge kontanthjælps- og dagpengemodtagere i Nordjylland Hovedresultater fra en virkningsevaluering foretaget af HVAD ER TILBAGE TIL FREMTIDEN? Tilbage til Fremtiden Læs mere En undersøgelse af de inaktive danskere (2005-06)
En undersøgelse af de inaktive danskere (2005-06) Præsenteret på Idræt, sundhed og sociale faktorer 2008 Laila Ottesen, lektor, ph.d. Institut for Idræt, Københavns Universitet Institut for Idræt Dias Læs mere Få sunde medarbejdere, mere produktive hjerner. og optimer på virksomhedens bundlinie.
Få sunde medarbejdere, mere produktive hjerner og optimer på virksomhedens bundlinie. Hvorfor investere I SUNDHED DET ER VELDOKUMENTERET, at virksomheder, der aktivt tør satse på sundhedsfremmende tiltag, Læs mere Projekt frivillige Madguider i Odense Kommune
Projekt frivillige Madguider i Odense Kommune Forebyggelse Borgere med kronisk sygdom, eller risiko for at få en kronisk sygdom, vejledes og motiveres til varige livsstilsændringer. Hvad skulle indsatsen Læs mere Evaluering af Projekt Aktiv Fritid i Esbjerg Kommune. - Evaluering af de kortsigtede mål
Evaluering af Projekt Aktiv Fritid i Esbjerg Kommune - Evaluering af de kortsigtede mål Indhold 1.0 INDLEDNING... 3 1.1 FORMÅLET MED PROJEKT AKTIV FRITID... 3 1.2 MÅLGRUPPE... 3 1.3 FORMÅLET MED EVALUERINGEN Læs mere Information til forældre om konsultationsforløbet for børn med overvægt
Information til forældre om konsultationsforløbet for børn med overvægt Forældrenes rolle: I børnelægeklinikken vil vi give jer råd, vejledning, sparring, opbakning og opmuntring samt en konkret kostplan. Læs mere Sundhedsfremme der virker i Tarzan kulturer
Sundhedsfremme der virker i Tarzan kulturer Sundhedsambassadør Michael Povlsen Sundhedsambassadør Annita Møller Sundhedsambassadør John Balling Næstved Park & Vej Chefkonsulent Pernille Thau Alectia Tlf. Læs mere Fri og uafhængig Selvstændiges motivation
Fri og uafhængig Selvstændiges motivation Uafhængighed af andre og frihed til at tilrettelægge sit eget arbejde er de stærkeste drivkræfter for et flertal af Danmarks selvstændige erhvervdrivende. For Læs mere Behandling af fedme og. overvægt. - Tal og fakta
Behandling af fedme og overvægt - Tal og fakta 1 Næsten 100.000 danskere vejer så meget, at de har problemer med deres helbred som følge af deres overvægt... 2 Forekomst af overvægt og fedme i Danmark Læs mere Succes med kuren? Tab dig sammen med andre
Succes med kuren? Tab dig sammen med andre Hvorfor slanke dig alene, når du klarer dig bedre sammen med ligevægtige. BT guider dig gennem seks slankefællesskaber. Af Line Felholt, januar 2012 03 Få succes Læs mere Evaluering af ammekursus 2010/2011
Evaluering af ammekursus 2010/2011 Indledning Tværfagligt ammekursus blev etableret i 2004. Baggrunden var, at det var blevet muligt at gå til eksamen i Danmark og få den internationale certifikation til Læs mere Har du medicinske uforklarede symptomer og vil du gerne på job igen?
Udviklingsprojekt Har du medicinske uforklarede symptomer og vil du gerne på job igen? [Resultat:22 borgere med Medicinsk Uforklarede Symptomer har fået et 8 ugers kursus i mindfulness, kognitiv terapi Læs mere Årsrapport 2008/09 for Hvidovre Ungdomsskoles Sundhedsprojekter
1 Årsrapport 2008/09 for Hvidovre Ungdomsskoles Sundhedsprojekter K Kost R Røg A Alkohol M Motion & regnskab 2008 Udarbejdet af Lise Zaar Ungdomsskolen Juni 2009 Navn: Mad er hot. Vi er blevet opmærksomme Læs mere Egen-evaluering En god start sammen.
NOTAT Børne- og Ungerådgivningscentret Marts 2015 Egen-evaluering En god start sammen. Egen-evaluering af En god start sammen Denne evaluering er et supplement til den landsdækkende slutrapport, der udgives Læs mere Kommissorium Projekt rygestoprådgiver
Kommissorium Projekt rygestoprådgiver Vejen er en kommune i bevægelse, der i fællesskab med borgeren skaber rammer for trivsel, der bidrager til så mange gode leveår som muligt. Baggrund Temaplanen for Læs mere LANGTIDSFRISK. Kontor motion Trappetræning Affalds motion
LANGTIDSFRISK Kontor motion Trappetræning Affalds motion Hvem er jeg Lars Kjær Johansen Bachelor i idræt og sundhed, diplomuddannelse i projektledelse, ICF certificeret coach, sport management, personlig Læs mere Et KRAM Lighed i Sundhed Projektbeskrivelse
Et KRAM Lighed i Sundhed Projektbeskrivelse Line Laursen Projektleder Projektbeskrivelse Projektets titel Et KRAM - Lighed i Sundhed i Horsens Kommune Vision og indsatsområder Det er s primære vision at Læs mere Oversigt over borgerkurser i Syddjurs Kommune
Oversigt over borgerkurser i Syddjurs Kommune Kursus navn Målgruppe Formål og indhold Varighed Tidspunkt og opstart Link til hjemmeside med pjece Tilmelding til Vægtstop kursus Som er motiveret for at Læs mere Projekt Fra SuperGros til SuperSlank
Afrapportering Projekt Fra SuperGros til SuperSlank Projektperiode: 1. august 2009 31. juli 2011 Bevilling: Sundhedsstyrelsen, Dkr. 200.000 1. Baggrund SuperGros beskæftiger ca. 1100 medarbejdere på terminaler Læs mere EVALUERING AF TEAM HERNING 2014/15
EVALUERING AF TEAM HERNING 2014/15 15. august 2015. 1 INDHOLD OM EVALUERINGEN 3 PROCESBESKRIVELSE AF EVALUERINGEN 4 SAMMENFATNING 5 ER PROJEKT TEAM HERNING 2014/2015 LYKKEDES? 5 HVILKE LANGTIDSVIRKNINGER Læs mere BESKRIVELSE AKT. OBS.STØTTEAFDELINGENS TILBUD JANUAR 2011
BESKRIVELSE AF AKT. OBS.STØTTEAFDELINGENS TILBUD JANUAR 2011 INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Daginstitutionsområdet side 3 1.1. Intensivt udviklingsforløb - 12 uger side 3 1.2. Længerevarende støtteforløb side Læs mere Slutrapporten skal sikre, at Forebyggelsesfonden kan opsamle og formidle projekters resultater på en hensigtsmæssig måde.
Slutrapport Slutrapporten skal sikre, at Forebyggelsesfonden kan opsamle og formidle projekters resultater på en hensigtsmæssig måde. Rapporten udfyldes ved projektets afslutning. Det er en god idé at Læs mere Politik for mad, måltider og bevægelse
Politik for mad, måltider og bevægelse Politik for mad, måltider og bevægelse 2013-2016 Forord Gladsaxe Byråd har vedtaget en revideret Politik for mad, måltider og bevægelse for børn og unge i Gladsaxe Læs mere Kostvejledning for borgere med særlig behov
Kostvejledning for borgere med særlig behov Evaluering af projektperioden 2009-2010 Indholdsfortegnelse Sammenfatning... 3 Baggrund... 3 Kostvejledningens formål, mål og succeskriterier... 4 Formål... Læs mere Hvad er projektets baggrund og idé? Indførelse af Åben dialog i socialpsykiatrien Ikast-brande Kommune.
Projektkontrakt Dato og versionsnr.: 3-2 juni 2015 Socialpsykiatrisk Center Syd Socialpsykiatrisk Center Nord Projekt: Åben dialog i socialpsykiatrien Ikast- Brande kommune 2015 Projektejer: Claus Hejlskov Læs mere NYT NYT NYT. Sundhedsprofil
NYT NYT NYT Kom og få lavet en Sundhedsprofil - en udvidet bodyage Tilmelding på kontoret eller ring på tlf. 86 34 38 88 Testning foregår på hold med max. 20 personer pr. gang; det varer ca. tre timer. Læs mere Dokumentation og evaluering i en kommunal hverdag. eller hvordan vi bruger projekter og data til at blive klogere
Dokumentation og evaluering i en kommunal hverdag eller hvordan vi bruger projekter og data til at blive klogere To spørgsmål 1. Hvad er effekten af vores indsatser? 2. Kan vi bruge data til at målrette Læs mere Kommunens arbejde med implementering af Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker 2013 Frederikshavn Kommune
Kommunens arbejde med implementering af Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker 2013 Frederikshavn Kommune Forebyggelse og sundhedsfremme i fokus Sundhed er fysisk, psykisk og social velbefindende et mål Læs mere Kompetenceforløb for Århus kommunes sprogvejledere i dagtilbud.
Kompetenceforløb for Århus kommunes sprogvejledere i dagtilbud. Struktur Indhold Tidshorisont Århus Kommune Pædagogisk Afdeling Børn og Unge Videncenter for Pædagogisk Udvikling Kirsten Sørensen Århus Læs mere Borgerevaluering af Akuttilbuddet
Lyngby d. 24. april 2012 Borgerevaluering af Akuttilbuddet Akuttilbuddet i Lyngby-Taarbæk Kommune har været åbent for borgere siden den 8. november 2010. I perioden fra åbningsdagen og frem til februar Læs mere Mental sundhed er et relativt nyt fokusområde indenfor forebyggelse og sundhedsfremme og i KL-notatet fra 2009, fremgår det at:
Mulige emnefelter inden for Sundhedsudvalgets ressort På Sundhedsudvalgets område foreslår administrationen, at prioriteringsdrøftelserne frem mod de maksimalt tre konkrete mål tager i følgende temaer: Læs mere Hvorfor er det vigtigt?
Struktur på sundheden Workshop 10 Lucette Meillier Seniorforsker, cand.comm., ph.d. CFK Folkesundhed og Kvalitetsudvikling Region Midtjylland Socialpsykiatrien Sundhed i balance Hvorfor er det vigtigt? Læs mere EKSEMPEL PÅ SUNDHEDSFORLØB
EKSEMPEL PÅ SUNDHEDSFORLØB Udkast til Sundhedsforløb Varighed: 3 måneder. Kontaktperson fra Frokost.dk: Line Eckermann, Sundhedsfaglig konsulent og Projektleder for Firmasund. Måned Aktivitet Tidsforbrug Læs mere UNGE INDSATS en ny livsstil
Til: Det lokale beskæftigelsesråd Att. Anja Conny Jørgensen Ramsherred 12 5700 Svendborg 20 Oktober 2008 Ansøgning om LBR midler i 2009 UNGE INDSATS Et projekt hvor job, fritid, privatliv, økonomi og livskvalitet Læs mere Sundhed og forebyggelse. Privat Service Branchemøde del I TR-Forum 2013
Sundhed og forebyggelse Privat Service Branchemøde del I TR-Forum 2013 Dagsorden Helle Gullacksen, PensionDanmark: Status på PensionDanmarks sundhedsindsats Peter Hamborg Faarbæk, 3F: 3F s sundhedsprojekt Læs mere Ung & Sund Midtvejsevaluering
Ung og Sund Midtvejsevalueringen SUNDHEDSSTYRELSEN En ikke-disposition for oplægget Programteorien Om evalueringen Ung og Sund-indsatsens formål: Det overordnede formål med projektet er at styrke sundhedsmæssigt Læs mere TEMARAPPORT OM BØRN OG OVERVÆGT
TEMARAPPORT OM BØRN OG OVERVÆGT 1 Temarapport om børn og overvægt Sundhedsstyrelsen Islands Brygge 67 23 København S URL: http://www.sst.dk Publikationen kan læses på: www.sst.dk Kategori: Faglig rådgivning Læs mere Et stærkt liv med kræft var i foråret 2012 andet kursus i en række af kursustilbud til kræftramte i Holstebro Kommune.
Et stærkt liv med kræft Forår 2012 2012 Afsluttende evaluering Et stærkt liv med kræft Holstebro Sundhedscenter Støttet af Kræftens Bekæmpelse Én vej til mere balance Forord Et stærkt liv med kræft var Læs mere Notat. Notat om ændring af indsats for børn med overvægt Lets Move
SOCIAL OG SUNDHED Sundhedsstrategisk afsnit Dato: 18. juni 2015 Tlf. dir.: 4477 2693 E-mail: cho@balk.dk Kontakt: Camilla Hoelstad Holm Notat Notat om ændring af indsats for børn med overvægt Lets Move Læs mere Hvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Lejre Kommune. sundhedsprofil for lejre Kommune
Hvordan har du det? Mini-sundhedsprofil for Lejre sundhedsprofil for lejre Indhold Indledning................................................ 3 Folkesundhed i landkommunen.............................. Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback