648.042 indbyggere i Helsinki (2018) 1.49 mio. i Helsinki regionen (2018)
338.440 km2
5,52 mio. (2019)
Republik (præsident Sauli Niinistö)
Finsk og svensk (87,6 % hhv. 5,2 %) (2018)
69,8 pct. af den finske befolkning er medlem af Finlands evangelisk-lutherske kirke. 1,1 pct. tilhører den Finsk-ortodokse kirke, mens 1,7 pct. tilhører andre trosretninger (2018).
Her kan du læse om finsk historie.
Meinander, Henrik 2006/2014. Finlands historia - Linjer, strukturer vändpunkter.
Økonomiske nøgletal kan du se her.
Parlament ( Eduskunta/Riksdagen )
Sammensætning (i alt 200 medlemmer)
De Sande Finner
Venstre Alliancen
Svensk Folkeparti
Sanna Marin, Socialdemokratiet
Katri Kulmuni, Centerpartiet
Europa og ejerskabsstyringsminister
Tytti Tuppurainen, Socialdemokratiet
Pekka Haavisto, De Grønne
Udenrigshandel- og udviklingsminister
Ville Skinnari, Socialdemokratiet
Anna-Maja Henriksson, formand for Svensk Folkeparti
Nordisk samarbejde- og ligestillingsminister
Thomas Blomqvist, Svensk Folkeparti
Maria Ohisalo, formand for De Grønne
Antti Kaikkonen, Centerpartiet
Kommuneminister
Sirpa Paatero, Socialdemokratiet
Li Andersson, formand for Venstre Alliancen
Videnskabs- og kulturminister
Hanna Kosonen, Centerpartiet
Jord- og skovbrugsminister
Jari Leppä, Centerpartiet
Transport- og kommunikationsminister
Timo Harakka, Socialdemokratiet
Tuula Haatainen, Socialdemokratiet
Mika Lintilä, Centerpartiet
Social- og sundhedsminister
Aino-Kaisa Pekonen, Venstre Alliancen
Familie- og omsorgsminister
Krista Kiuru, Socialdemokratiet
Miljø- og klimaforandringsminister
Krista Mikkonen, De Grønne
Det seneste rigsdagsvalg fandt sted søndag den. 14. april 2019. Socialdemokratiet vandt en snæver sejr med 17,7 pct. af stemmerne, efterfulgt af De Sande Finner med 17,5 pct., Samlingspartiet med 17 pct., Centerpartiet med 13,8 pct., De Grønne med 11,5 pct., Venstre Alliancen med 8,2 pct., Svensk Folkeparti 4,5 pct. og Kristendemokraterne 3,9 pct. Valgdeltagelsen var 72 pct., hvilket er den højeste siden 1991. Der blev valgt et rekordhøjt antal (93) kvinder til parlamentet.
Den nye regering tiltrådte den 6. juni 2019. Regeringen var ledt af den socialdemokratiske statsminister, Antti Rinne. Og bestod af en bred centrum-venstre koalition mellem Socialdemokratiet, Centerpartiet, De Grønne, Venstre Alliancen og Svensk Folkeparti.
I december 2019 måtte Rinne imidlertid gå af efter internt pres og den tidligere Transport- og Kommunikationsminister Sanna Marin (Socialdemokratiet) overtog statsministerposten. Sanna Marins regering består af de samme partier som Rinnes og viderefører det samme regeringsgrundlag.
Regeringsprogrammet har fokus på bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, uddannelse, lighed samt social- og sundhedsområdet. Hertil kommer klimapolitikken, som et højt prioriteret emne for regeringen med mål om CO2 neutralitet i 2035. De samme emneområder er også regeringens kernefokus i EU-politikken samt emner som sikkerhed og forsvar, hybride trusler, herunder desinformation samt migration.
Du kan læse hele regeringsprogrammet her.
Fundamentet for finsk udenrigspolitik er EU-medlemskabet. Finland blev medlem af EU i 1995 (sammen med Sverige), af eurosamarbejdet i 1999 og af Schengen i 2001. Finland befinder sig således i kernen af det europæiske samarbejde. EU-samarbejdet tillægges også stor sikkerheds- og forsvarspolitisk betydning, og man ser gerne en styrkelse af EU’s forsvarssamarbejde, herunder et tættere samarbejde mellem EU og NATO. Der er i den finske befolkning generelt stor opbakning til EU-samarbejdet. Ifølge de seneste tal er 56% positive over for EU-medlemskabet. Et tal der har været stigende de seneste år.
Finland overtog EU-formandskabet d. 1. juli 2019. Du kan læse om Finlands prioriteter i formandskabsprogrammet her.
Endvidere er partnerskabet med NATO, forholdet til Rusland samt det nordiske samarbejde vigtige elementer i finsk udenrigspolitik. Finland opretholder militær alliancefrihed og et betydeligt territorialforsvar baseret på værnepligt. Finland tog initiativet til oprettelsen af EU's Nordlige Dimension, som sigter mod at øge samarbejdet mellem EU, Norge, Island og Rusland på områder som miljø, handel, transport og energi. Stabilitet i Arktis samt udvikling af samarbejdet i Arktis er højt prioriterede mål i den finske udenrigspolitik.
Finlands to officielle sprog er finsk og svensk og Finlands status som tosproget land er indskrevet i den finske grundlov. Den svensktalende del af den samlede finske befolkning udgør i dag ca. 5 % og bor primært i kystområderne mod syd og vest. Der er dog store forskelle på andelen af svensktalende fra kommune til kommune og flere kommuner er etsprogede svenske. En kommune er efter finske regler tosproget, hvis en minoritet udgør mere end 8 % eller 3000 personer - langt de fleste finner lever i tosprogede kommuner. Da Finland hørte under det svenske kongerige udgjorde den svensktalende del af befolkningen ca. 15 %. Af resursemæssige årsager er det i praksis ikke alle kommuner, der kan opretholde offentlig service på svensk. Det gælder især i områderne mod nord og nordøst, hvor antallet af svensktalende er yderst begrænset.
Det er valgfrit for forældre at vælge en enten svensk- eller finsksproget skole til deres barn. Undervisning i begge sprog er dog obligatorisk for alle skolebørn og gymnasieelever uanset, hvilket hovedsprog skolen har. Der kan dog være store forskelle på hvordan sprogene prioriteres af skole, forældre og elever også i forhold til tredje sprog. Typisk prioriteres finskkundskaber højere hos det svensktalende mindretal end omvendt.
En indførelse af deciderede tosprogede skoler er i dag til diskussion.
Svensk i medierne
Der findes et bredt udbud af medier på svensk. Primært er der tale om lokale medier i områderne med overvejende svensk-talende indbyggere. Men også det offentligt ejede medieselskab YLE, tilbyder tv og radio på svensk. Hufvudstadsbladet er Finlands største landsdækkende avis på svensk.
Udover finsk og svensk er også samisk officielt sprog i de områder, der betragtes som det oprindelige finske folk, samernes hjemland – her bor ca. 4000 samere.
Også romani har opnået forfatningsmæssig beskyttelse. Romaerne, som har været en minoritet i godt 500 år, udgør i dag ca. 10.000 personer.
6 % af den samlede befolkning i Finland taler et fremmed sprog (andet end finsk, svensk eller ét af de samiske sprog) som modersmål.
Arealmæssigt er Finland et af EU’s største lande, men samtidig også et af Europas tyndest befolkede med blot 18,1 indbyggere pr. km2. Langt de fleste finner bor i kystområderne i syd, mens store områder i Nordfinland stort set er ubeboede.
Omtrent 7 % af det finske areal er landbrugsjord, mens ca. 70 % er dækket af skov, og den finske skovindustri hører da også blandt Finlands vigtigste.
Finland er kendt som de tusind søers land, men rummer faktisk hele 187.000 søer, hvilket gør Finland til det land i verden med flest søer. Søerne blev skabt i slutningen af sidste istid, da iskappen under sin tilbagetrækning udhulede mindre modstandsdygtige områder i det finske grundfjeld. Søerne er flere steder forbundet i større søsystemer, hvoraf et enkelt huser en sjælden bestand af ferskvandssæler.
De mange søer, de enorme skove og hele Finlands storslåede natur i sin helhed danner rammen om mange af finnernes sociale og sportslige aktiviteter, men er i mindre grad attraktion for de relativt få turister, der besøger Finland.
Finland hører blandt forkæmperne indenfor miljø- og naturbeskyttelse.
http://finland.um.dk/da/om%20finland/landefakta/