lockout | Gyldendal - Den Store Danske
Danmarks Oldtid Danmarkshistorien Dansk Biografisk Leksikon Dansk Pattedyratlas Dansk litteraturs historie Gyldendals Teaterleksikon Historien om børnelitteratur Naturen i Danmark Nordisk Mytologi Symbolleksikon ForsidenErhverv, karriere og ledelseErhvervslivArbejdsmarkedetlockout (Du er her) lockoutVerificeretArtiklens indhold er godkendt af redaktionen.Tip en venUpassendeDirekte link
/files/18184/=ud_a_202251.mp3?revision=3
Lockout. Septemberforliget, også kaldet
arbejdsmarkedets grundlov, kom i stand mellem arbejdsmarkedets
parter efter 100 dages storkonflikt, 24.5.-5.9.1899. Storkonflikten
var i alt væsentligt en lockout som svar på en serie af strejker
fra arbejderside. Her ses arbejdere fra byggefaget efter
lockout, kollektivt kampskridt
fra arbejdsgiverside som led i en arbejdskonflikt; et modtræk til
strejke. Ved en lockout udelukkes de ansatte fra at arbejde og
berøves dermed arbejdsindkomst, indtil parterne enes om en løsning
på en opstået konflikt. Lockout etableres hyppigst af virksomheder,
som er sluttet sammen i arbejdsgiverforeninger, men
enkeltvirksomheder kan også etablere lockout.
Fra industrialismens fremvækst i anden halvdel af 1800-t. og
langt op i 1900-t. forekom et betydeligt antal arbejdskonflikter i
Danmark, af hvilke et ikke ringe antal var lockouter, fx
storkonflikten, der ledte til Septemberforliget i 1899, samt lockouterne i 1911, 1921, 1922,
1925 og 1936. Efter 2. Verdenskrig er brugen af lockout blevet mere
sjælden, dels fordi lockouter (såvel som strejker) er
overenskomststridige, så længe en kollektiv overenskomst løber, som følge af bestemmelserne i Hovedaftalen § 2 om fredspligt, dels fordi organisationernes
styrke gør, at storkonflikter let kan få en stærkt negativ
samfundsøkonomisk effekt.
Ordet lockout er engelsk og betyder egl. 'låse ude'.
Imidlertid er lockouter og især lockoutvarsler næsten
obligatoriske ingredienser i de tilbagevendende forhandlinger om
fornyelse af de kollektive overenskomster. Når lønmodtagersiden i
den forbindelse varsler strejke, evt. på udvalgte, strategiske
områder, svarer arbejdsgiversiden ofte med at udtage større grupper
af lønmodtagere til lockout. Enkelte gange er disse lockouter
blevet realiseret, bl.a. i forbindelse med
overenskomstsammenbruddet i 1973 og 1998, samt over for enkelte
grupper af lønmodtagere, således socialrådgiverne i 1981, de
it-ansatte organiseret i Prosa og vagtfunktionærerne i Dansk
Funktionærforbund i 1987 samt lærerne organiseret i Danmarks
Lærerforening i 2013.
Også i internationalt perspektiv må lockouten betegnes som et
kollektivt kampmiddel, der anvendes sjældnere end
strejkevåbnet.
Det Danske StålvalseværkPROBANA Business SchoolinklusionGdanskmessenExpo SilesiaBørne- & Ungdomspædagogernes LandsforbundRDS Irish International Convention & Exhibition CentreSalzburgmessenFira de BarcelonaBozenmessen	TagsRediger tags
Lockout. Septemberforliget, også kaldet arbejdsmarkedets grundlov, kom i stand mellem arbejdsmarkedets parter efter 100 dages storkonflikt, 24.5.-5.9.1899. Storkonflikten var i alt væsentligt en lockout som svar på en serie af strejker fra arbejderside. Her ses arbejdere fra byggefaget efter lockouten.
FilTilføjet af [-+] ud_a_202251.mp3 (5.7 kB)Ingen beskrivelseAdmin17/02/2009ud_a_202251.mp3 (5.7 kB)Ingen beskrivelseAdmin05/02/2009ud_a_202251.mp3 (5.7 kB)Ingen beskrivelseAdmin31/01/2009
Læst 15205 gangeRedigeret 11 gange