Murmaleri af gadekunstneren Banksy. Foto: Gareth Fuller/AP/Ritzau Scanpix
EU OVERALT (5:5). Unionen skulle få os alle til at føle os som europæere. Men flere og flere er utilfredse med EU, og nu siger Storbritannien goodbye. Koncentrat ser nærmere på EU´s udfordringer.
Brexit kom som et chok
Den 23. juni 2016 var en chokerende katastrofedag for EU. Den dag besluttede et flertal af briter sig nemlig for, at Storbritannien skulle melde sig ud af unionen. De besluttede med andre ord et britisk exit, som også kaldes Brexit.
Beslutningen om Brexit gav et kæmpe chok for EU´s politikere. Samtidig var det virkelig dårligt for unionen, at et af de største og mest magtfulde lande nu har besluttet at melde sig ud.
Brexit var et hårdt slag mod EU. Men faktisk er Brexit kun ét af EU´s mange problemer. I denne video forklarer Ditte Sørensen, hvordan unionen både er presset indefra og udefra.
Derfor skal du læse om EU´s udfordringer
EU har kæmpe indflydelse på både Danmark og resten af verden. Nogle er for EU, mens andre er imod. Uanset hvad du mener om EU, er det vigtigt, at din holdning bygger på viden. For viden er magt.
Serie: EU, når du mindst venter det
Kvinde protesterer imod Brexit i London. Foto: Tim Ireland/AP/Ritzau Scanpix
Beslutningen om Brexit kom efter mange års britisk diskussion om, hvorvidt man skulle være med i EU eller ej. De mange diskussioner fik premierminister David Cameron til at love briterne en folkeafstemning, hvor de kunne sige ja eller nej til EU. Som mange andre politikere i resten af Europa havde David Cameron nok regnet med, at de fleste briter ville beslutte sig for at blive i EU. Men han tog fejl. Briterne valgte et Brexit.
Men en ting er at sige, at man vil ud af EU. Noget andet er, hvordan man pludselig stopper årtiers tæt samarbejde. Det er der ikke rigtig nogen, der har prøvet før.
I disse måneder er Camerons efterfølger, Theresa May, ved at forhandle med EU om, hvordan Brexit skal ske i praksis. Eksempelvis vil Storbritanien ikke længere være en del af EU´s indre marked. Lande i det indre marked kan super let sende varer over hinandens grænser, da alle lande har fælles regler. Det gør det meget let at handle sammen. Men efter Brexit skal der nok laves helt nye regler for, hvordan EU og Storbritannien skal handle sammen.
Derfor er en del eksperter er nervøse for, om Brexit vil skade den britiske økonomi, fordi der nu kommer en masse ekstra regler. Det hele er mega indviklet, og ingen ved endnu, hvordan Brexit skal føres ud i livet.
Blandede Rusland sig i Brexit?
Efter Brexit-afstemningen tyder meget på, at Rusland var med til at støtte de briter, der ville ud af EU. Rusland og EU er nemlig uenige om en del ting, blandt andet at Rusland har indtaget en del af EU´s naboland Ukraine. Mange mener, at Rusland har en interesse i at splitte EU, så unionen ikke er så stærk, og at Rusland derfor gjorde en masse for at få briterne til at stemme ja til Brexit.
En rapport fra det amerikanske universitet Berkeley siger, at falske russiske twitterprofiler sendte 45.000 tweets lige inden afstemningen. De mange tweets støttede Brexit-fløjen. Rusland nægter, at de har blandet sig.
No, nein og nej til unionen
Det britiske parti Ukip er stærkt imod EU. Foto: Matt Dunham/AP/Ritzau Scanpix
Lige siden EU blev skabt, har unionen haft modstandere fra en del af befolkningen i mange medlemslande. Det kommer til udtryk på mange forskellige måder. Det sker ret tit, at landes befolkninger stemmer nej til folkeafstemninger om, at EU skal have mere magt. Og mange folk stemmer på EU-modstandere, når der er valg til EU-Parlamentet. Det sker også ret tit, at EU får stygge tæsk i meningsmålinger. EU er med andre ikke særlig populær i disse år. Det skyldes forskellige grunde.
Nogle synes, at EU bestemmer for meget. Andre synes, at EU er for langt væk fra dem. Nogle mener, at EU er styret af de magtfulde multinationale virksomheder, og at det unionens indre marked skaber ulighed og dårlige løn- og arbejdsvilkår for almindelige mennesker. I lande som Grækenland, mener mange, at EU er med til holde landet i fattigdom, fordi de presser det til store nedskæringer til gengæld for, at Grækenland kan låne penge til at betale sin gæld.
Andre frygter, at EU er skyld i, at der kommer for mange indvandrere og flygtninge til Europa. Andre igen er bange for, at EU vil få de forskellige landes særlige nationale kendetegn til at forsvinde. Mange lande har ikke lyst til, at fællesskabet skal bestemme over dem, siger professor Uffe Østergaard:
Mange borgere vil gerne have et samarbejde mellem europæiske lande, men det betyder jo også, at man af og til må give sig og gøre, hvad andre synes. Og det er der mange, der har der svært ved.
Uffe Østergaard, professor i historie, CBS.
4 ud af 10 mener, at EU på gal kurs
I en undersøgelse af, hvad EU´s borgere synes om unionen, siger 6 ud af 10, at det er godt, at deres land er med i EU. Men samtidig siger 4 ud 10, at EU bevæger sig i den forkerte retning.
Til gengæld er der også undersøgelser, der viser, at flere er blevet gladere for EU, efter at Storbritannien besluttede at melde sig ud. Nogle mener, at det måske er fordi, at man nu kan se, hvor svært det er for et land at skulle stå alene.
Forbehold og gadevold
Danmark er et eksempel på et medlem af EU, hvor der gennem årene har været ret stor modstand mod unionen. Mange mener nemlig, at det er dårligt for demokratiet, at så mange beslutninger bliver taget i EU i stedet for i Folketinget i København.
Tilhængerne af EU mener derimod, at det er nødvendigt, at vi arbejder sammen med andre lande om at lave fælles regler for at ordne for eksempel miljøproblemer, klimaforandringer, handel, dyrevelfærd osv.
Den danske lunkenhed over for EU kom til udtryk, da et flertal af danskerne sagde sagde nejtak til EU, da der i 1992 var afstemning til Maastricht-traktaten (som var en ny samling regler, der ville give EU mere magt). Ligesom Brexit i dag, var Danmarks nej dengang noget af et chok for EU. For alligevel at få Danmark med i EU, lavede man derfor en ny særlig aftale for Danmark med fire forbehold (undtagelser).
Danmark skal ikke med i Euroen
Danmark skal ikke sende soldater til en EU-hær
Danmark skal ikke være med i et fælles EU-statsborgerskab
Danmark skal ikke være med i et fælles EU-politi
Den nye traktat med de fire forbehold blev sendt til afstemning den 18. maj 1993. Og nu sagde et flertal af danskerne ja til traktaten. Det fik vrede EU-modstandere på Nørrebro til at gå amok. Demonstranterne følte sig snydt. De mente, at danskerne lige havde sagt nej til EU, og at det var udemokratisk, at de kort tid efter skulle stemme om nærmest det samme. Det endte i nogle af de værste gadekampe i mange år. Der fløj brosten gennem luften, og politiet skød med deres pistoler mod demonstranterne. Mange politifolk og demonstranter blev såret.
Mange mener, at Danmark mister magt i EU, fordi vi har de fire forbehold. Og de vil gerne afskaffe dem, så Danmark bliver et "normalt" medlem af EU ligesom eksempelvis Holland eller Tyskland.
Da EU hverken har en fælles hær eller et fælles EU-borgerskab, er der ikke den store effekt af forbehold 2 og 3. Men i de senere år har vi både folkeafstemning om at droppe forbehold 1, så vi kan være med i euroen. Vi har også stemt om at droppe forbehold 4, så vi kan være med i det fælles EU-politi (forbehold 4). Begge afstemninger endte med, at et flertal af danskerne sagde nej til at droppe forbeholdet. Det betyder altså, at Danmark stadig har de fire forbehold.
Hvorhen EU?
Foto: Vadim Ghirda/AP/Ritzau Scanpix
Professor Uffe Østergaards nye bog om EU hedder Hvorhen Europa? Det er et svært spørgsmål, for EU er i dag ret forvirret, siger han.
»EU er ved at falde fra hinanden i grupper eller i enkeltlande. Der er ingen fælles europæisk identitet, så derfor har EU svært ved at hænge sammen,« siger Uffe Østergaard.
Da EU blev grundlagt, troede mange, at folk med tiden ville føle sig mere som europæere end som danskere, tyskere eller spaniere. Men det er langtfra sket, siger han. Storbritannien har meldt sig ud, og mange lande som Ungarn og Polen har regeringer, som er meget kritiske overfor EU.
Samtidig kæmper EU med en stor ulighed og arbejdsløshed, især i Sydeuropa. Derudover er der økonomisk ulighed, og uenighed om at modvirke klimaforandringerne og uenighed om, hvad man skal gøre med de flygtninge og migranter, der kommer til Europa i disse år.
Men selvom der er problemer, skal man ikke glemme, at EU også har klaret to vigtige ting rigtig godt: At skabe økonomisk vækst og fred.
»EU er på mange måder en stor succes. Men sådan bliver det ikke opfattet af vælgerne, og det er unionens store problem,« siger Uffe Østergaard.
Han tilføjer, at EU måske bliver tvunget til at holde mere sammen, så man på den måde står stærkere over for mere eller mindre fjendtlige naboer som Tyrkiet og Rusland. Og så man kan klare opgaven med at hjælpe de mange flygtninge og migranter. På den måde kan EU´s problemer i sig selv være med til at skabe en ny vej frem for unionen.
EU er udfordret af, hvad der sker i både Rusland, Tyrkiet, Mellemøsten og Afrika. Så hvem ved, måske presset udefra vil få EU til at holde bedre sammen.