Sidsel Böcher, Rikke Bek Helmig, Magnus Arpi & Lars Bjerrum
Diagnostik af vaginalt udflåd i almen praksis, wetsmear undersøgelse og laboratorie diagnostik: Ændringer i vaginalt udflåd er ofte forårsaget af ubalance i den vaginale mikro-flora og laboratoriediagnostik er sjældent nødvendigt, da de fleste mikroorganismer fundet i podninger er en del af normalfloraen. Diagnostik med fasekontrast mikroskopi af wetsmear præparat og brug af Amsel kriterier er ofte tilstrækkeligt til at sikre korrekt diagnostik og behandling. Laboratoriediagnostisk af vaginalt udflåd, bør kun anvendes, når der er mistanke om seksuelt overførte infektioner, ved behandlingssvigt, ved inkonklusiv wetsmear undersøgelse, forud for gynækologiske indgreb eller hos kvinder med recidiverende aborter eller præterm fødsel.
Ugeskriftet DK
Når en dybere forståelse er vigtig – model til analyse af komplekse problemstillinger i konsultationen
Kirsten Lykke, Anne Møller og Ann Dorrit Guassora
For patienter med medicinske problemer kan en dybere forståelse af de bagvedliggende psykosociale problemstillinger føre til et bedre forløb både for patient og læge.
Vi gennemgår en model for en systematisk udredning, der sætter fokus på tidsperspektivet (forhistorien, nuværende situation og forestillinger om fremtiden), niveauperspektivet (hvordan påvirker familien og samfundet, patientens personlighed og livserfaringer og kroppens styrke og svagheder hinanden). Vi viser, hvordan vores teoretiske forståelser af psykologiske mekanismer har betydning for, hvordan vi forstår patienten, og hvordan vi udreder hendes problemer – og de råd vi giver.
Selve konsultationsprocessen er vigtig. Ved i processen at styrke sin opmærksomhed på de beskrevne perspektiver og på egne teoretiske forståelser og antagelser styrker lægen indholdet af samtalen mellem patienten og sig selv. Det vil være til gavn for alle læger og alle patienter, men især for patienter med komplekse problemer.
Månedsskrift for almen praksis marts 2018
Børnekræft og social ulighed – en udfordring i almen praksis
Abrahamsen CF, Ahrensberg J, Vedsted P
Kræft hos børn er en sjælden, men alvorlig sygdom. Prognosen for sygdommen er god, hvis diagnosen stilles tidligt. Men det er svært at stille diagnosen, fordi kun få børn med kræft kommer med alarmsymptomer. Nogle af disse børn og deres familier klarer dig dårligere end andre, og sandsynligheden for at overleve børnekræft påvirkes af familiens socioøkonomiske position. Lavere uddannelsesniveau hos moderen betyder generelt senere lægesøgning - og dermed også et forsinket udredningsforløb. Et godt sikkerhedsnet og en god dialog mellem den praktiserende læge og forældrene er afgørende for at sikre et optimalt forløb og undgå en forsinket kræftdiagnose.
Månedsskrift for Almen Praksis. Februar 2018
Negative cancer belief, recognition of cancer symptoms and anticipated time to help-seeking: an international cancer benchmarking partnership (ICBP) study
Pedersen AF, Forbes L, Brain K, Hvidberg L, Wulff CN, Lagerlund M, Hajdarevic C, Quaife SL, Vedsted P
Tidlig diagnostik af kræftsygdomme kræver, at vi ved, hvad der kan anspore eller stå i vejen for lægesøgning hos personer med symptomer på mulig kræft. Denne undersøgelse viser, at personer med godt kendskab til kræftsymptomer og/eller få negative holdninger til kræft angiver, at de ville søge læge hurtigt, hvis de oplevede længerevarende hoste eller blødning fra endetarmen. Resultaterne viser også, at mange negative holdninger til kræft ser ud til at kunne ophæve den positive effekt af kendskab til kræftsymptomer i forhold til forventet hurtig lægesøgning ved blødning fra endetarmen. Det betyder, at hvis man er klar over at blødning fra endetarmen kan være tegn på kræft, men samtidig har mange negative holdninger til kræft, så har man samme lave sandsynlighed for hurtig lægesøgning, som hvis man ikke vidste, at blødning fra endetarmen kan være tegn på kræft. Undersøgelsen bygger på telefoninterviews af 20.814 personer (50+) fra Storbritannien, Australien, Canada, Danmark, Norge og Sverige med hjælp fra den standardiserede interviewguide ”The Awareness and Beliefs about Cancer Measure” (ABC). I ABC spørges bl.a. til, hvorvidt længerevarende hoste og blødning fra endetarmen kan være tegn på kræft, og hvornår man ville søge læge, hvis man oplevede disse symptomer. Kort tid til lægesøgning blev defineret som mindre end en måned for længerevarende hoste og mindre end 1 uge for blødning fra endetarmen. Negative holdninger til kræft blev også målt med ABC i form af vurdering af udsagn som fx ”Kræft er en dødsdom” og ”Jeg ville foretrække ikke at vide det, hvis jeg havde kræft”. Undersøgelsens resultater peger på, at fremtidige kampagner, som har til formål at fremme tidlig diagnostik af kræftsygdomme, skal øge kendskabet til mulige symptomer på kræft og samtidig adressere overdrevent negative holdninger til kræft.
Flere lande har i de senere år indført særlige forløb for kræftudredning. Denne ph.d.-afhandling fokuserer på kræftpakken for uspecifikke symptomer på kræft eller anden alvorlig sygdom, som blev indført i Danmark i 2011. Kræftpakken giver praktiserende læger mulighed for at henvise patienter til et særligt hurtigt udredningsforløb, som kan bekræfte eller afkræfte mistanken om alvorlig sygdom. Afhandlingen undersøger den kliniske udredning, diagnosen og prognosen hos patienter, der henvises fra egen læge til udredning via pakken for uspecifikke symptomer på Regionshospitalet Silkeborg. Resultaterne viser, at særlige kombinationer af afvigende blodprøver indikerer en høj risiko for kræft, men størstedelen af de afvigende blodprøveresultater er ikke associeret med nogen særlig kræftrisiko. Risikoen for alvorlig sygdom er høj blandt patienter, der bliver udredt på det diagnostiske center via dette pakkeforløb. Der blev fundet ondartet sygdom hos 13 pct. af patienterne og anden alvorlig sygdom hos 22 pct. af patienterne. Det viser, at de diagnostiske centre spiller en vigtig rolle for patienter og deres egen læge, da de giver hurtig adgang til den komplekse udredning af patienter med uspecifikke tegn på alvorlig sygdom. Projektet viser, at prognosen hos kræftpatienter med uspecifikke symptomer er sammenlignelig med prognosen hos andre kræftpatienter, som er udredt via de almindelige kræftpakker. Det kunne tyde på, at det diagnostiske center spiller en vigtig rolle i forhold til prognosen for kræft. Afhandlingen giver ny viden om samspillet mellem uspecifikke alvorlige symptomer, den kliniske udredning og prognosen hos henviste patienter.
Ph.d.-afhandling, Graduate School of Health, Aarhus Universitet, januar 2018
Stress og depression er nogle af de mest udbredte mentale sundheds­problemer. Denne ph.d.-afhandling fokuserer på måling af psykiske lidelser i almen praksis og har et særligt fokus på at undersøge validiteten af to af de mest anvendte tests: Major Depression Inventory (MDI) og Perceived Stress Scale (PSS). Både PSS og MDI viste problemer med skalerbarheden. MDI synes at være et validt diagnosticeringsværktøj, når det anvendes ved klinisk mistanke om depression. MDI og PSS bør dog begge studeres yderligere for give en mere præcis vurdering af både validiteten og pålideligheden af de to skalaer.
Ph.d.-afhandling, Graduate School of Health, Aarhus Universitet, februar 2018
Using the faecal immunochemical test in general practice: diagnostic workup of patients with non-alarm symptoms of colorectal cancer
De fleste tilfælde af tyktarmskræft diagnosticeres via den praktiserende læge. Det gælder også efter det nyligt indførte screeningsprogram for tarmkræft. En af de helt store udfordringer er, at cirka halvdelen af disse patienter præsenterer vage og ikke-specifikke symptomer, som ikke giver lægen mistanke om kræft. Det gør det svært for lægen at opdage kræften i tide. I denne ph.d.-afhandling er det undersøgt, om afføringsprøven FIT, der kan identificere spor af usynligt blod i afføringen, kan bruges af den praktiserende læge i udredningen af patienter med symptomer på tarmkræft.
Ph.d.-afhandling, Graduate School of Health, Aarhus Universitet, marts 2018
Fedme øger risikoen for udvikling af type 2 diabetes via en betændelseslignende tilstand i kroppen. Makrofager spiller en afgørende rolle i betændelsesprocessen. Makrofager er dermed interessante, når der skal udvikles nye lægemidler, der på sigt kan forebygge type 2 diabetes og relaterede komplikationer. Makrofager udskiller proteiner i blodet, som kan måles ved en simpel blodprøve og dermed fortælle noget om graden af makrofag-involvering i forskellige betændelsessygdomme. Sammenhængen mellem et af disse proteiner, sCD163, og type 2 diabetes og sygdommens komplikationer er undersøgt i dette nye ph.d.-projekt fra Aarhus Universitet. I projektet er blodprøver fra mere end 2800 danskere i enten høj risiko for type 2 diabetes eller med type 2 diabetes blevet analyseret. Blandt danskerne i høj risiko for at udvikle type 2 diabetes er der i ph.d.-projektet fundet en stærk sammenhæng mellem niveauet af sCD163 i blodet og ændringer i insulinfølsomhed og insulinsekretion. Det tyder på, at makrofager er involveret allerede ved forstadier til type 2 diabetes. I ph.d.-projektet undersøges desuden sammenhængen mellem niveauet af sCD163 i blodet og komplikationer af type 2 diabetes, herunder hjertekarsygdom og nyresygdom.