Svensk-irakisk asylaftale uden effekt | Information
Svensk-irakisk asylaftale uden effekt
Ifølge en ny aftale med den irakiske regering kan de svenske myndigheder tvangshjemsende afviste irakiske asylansøgere. Men det er stærkt tvivlsomt, om aftalen kan føres ud i livet
Den irakiske udenrigsminister, Hoshyar Zebari, lægger vægt på, at hjemsendelserne sker frivilligt
Selvom de irakiske og svenske myndigheder har indgået en såkaldt Memorandum of Understanding (MoU), der åbner for tvangshjemsendelse af afviste irakiske asylansøgere, kan det blive meget svært at sende en eneste iraker tilbage, hvis ikke han rejser frivilligt.
FN's Flygtningehøjkommissariat, UNHCR, er nemlig fortsat modstander af, at flygtninge sendes tilbage til Irak trods store forbedringer i sikkerheden i den seneste tid:
"Asylansøgere fra det centrale og sydlige Irak har behov for international beskyttelse. Vi mener ikke, at flygtninge bør sendes tilbage på nuværende tidspunkt. Der foregår stadig alvorlige brud på menneskerettighederne," siger Hanne Mathisen, pressechef for UNHCR i
Generalsekretær i Dansk Flygtningehjælp, Andreas Kamm, tror ikke, at de svenske myndigheder har i sinde at trodse UNHCR.
"Men jeg er da utryg ved, at aftalen ikke direkte refererer til UNHCR's position," siger Andreas Kamm.
Men da de fleste irakiske asylansøgere fra det sydlige og centrale Irak har fået asyl i Sverige, tyder meget på, at aftalen primært er møntet på de omkring 400 asylansøgere fra irakisk Kurdistan i det nordlige Irak, som ikke har fået forlænget deres svenske opholdstilladelse.
Kan ikke udmøntes
Når det kommer til det nordlige Irak kan UNHCR nemlig godt acceptere hjemsendelser, hvis flygtninge vel at mærke kommer fra området i forvejen, og hvis hjemsendelserne bliver underkastet en individuel bedømmelse.
Men ifølge Rand Shawkat Barawy, der som konsulent for organisationen Care 4 You har et indgående kendskab til irakisk Kurdistan, vil lokalregeringen aldrig acceptere denne aftale.
"Jeg har meget svært ved at forestille mig, at myndighederne i irakisk Kurdistan ville gå med til at tage imod afviste asylansøgere, der er tvangshjemsendt. Så aftalen vil aldrig kunne udmøntes i praksis," siger Rand Shawkat Barawy, der i denne sammenhæng ikke udtaler sig som officiel repræsentant for Care 4 You.
Til det irakiske nyhedsbureau VOI har også den irakiske udenrigsminister, Hoshyar Zebari, lagt vægt på, at hjemsendelserne sker frivilligt, trods MoU'ens ordlyd om, at "asylansøgere, der fortsat afviser frivillig hjemrejse, kan blive beordret til at forlade Sverige som en sidste mulighed."
Spørgsmålet er så, om UNHCR vil ændre deres anbefalinger i forhold til Irak. Det bliver der i øjeblikket holdt møde om i UNHCR's hovedkontor i Geneve i lyset af den forbedrede sikkerhedssituation i landet. Her vurderede Iraks nationale sikkerhedsrådgiver for et par dage siden, at volden er faldet med 70 procent siden sidste sommer.
Med ændrede retningslinjer fra UNHCR vil de svenske myndigheder langt lettere kunne tvangsudsende irakere til hele landet - og afvise flere ansøgere.
I 2007 modtog Sverige hele 18.559 asylansøgninger fra irakere, og op imod 10.000 af disse fik opholdstilladelse.
At svenskerne tager imod langt flere flygtninge end Danmark, kan være en forklaring på en større goodwill hos irakerne. En anden kan være, at Sverige snart åbner en ambassade i Bagdad.
Opsigt i Danmark
På Christiansborg har den svensk-irakiske aftale ellers vakt en del opsigt. Fra flere partier lyder der hård kritik af regeringen for ikke at have fået en dansk aftale i stand med de irakiske myndigheder trods mange forsøg.
Aftalen kan også få konsekvenser for de aktuelle forhandlinger mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Ny Alliance om at forbedre vilkårene for de afviste irakiske asylansøgere. Her er presset på regeringen for at komme med yderligere lempelser nu blevet endnu mindre, efter først Ny Alliance mistede sit afgørende mandat og altså nu den svenske aftale med irakerne.
Christiansborgflygtninge og asylkritikKurdistan
DanmarkGeneveSverigeIrakBagdad