Ny statistik fra ministeriet er ikke en måling af lærerindsats - Folkeskolen.dk
Skoleleder til Charlotteskolen, Høje-Taastrup Kommune ma. 25. jun. 2012 kl. 11:21
Ny statistik fra ministeriet er ikke en måling af lærerindsats Foto: Thomas Tolstrup
"Jeg vil opfordre kommunerne til at se nærmere på deres folkeskoler og vurdere mulighederne for, at skolerne kan lære af hinanden", siger Christine Antorini
Ministeriet for Børn og Undervisning offentliggør i dag en ”socioøkonomisk reference”, så man kan sammenligne en skoles gennemsnit med, hvordan elever på landsplan med samme sociale baggrund har klaret prøverne. Det er ikke en måling af skolens eller lærernes indsats, understreger ministeriet.
"Skoleeffekten" har diverse partier og tænketanke kaldt den
forskel mellem skolernes afgangskarakterer, der bliver tilbage, når
man har "renset" for forskellen mellem elevernes baggrund i
form af forældrenes uddannelse, indkomst, etnicitet mv.
"Dette udtryk kan være misvisende, hvis man dermed tror, at en
negativ skoleeffekt entydigt viser, at eleverne har modtaget dårlig
undervisning eller, at lærerne præsterer dårligt", lyder det
i forklaringen til den nye statistik. "Forskellen kan også
skyldes forhold uden for skolens indflydelse, men som blot ikke er
medtaget i beregningerne. Det man kan sige er, at en eventuel
forskel ikke skyldes, at skolens elever kommer fra hjem med et
bestemt uddannelsesniveau, eller at skolens elever har en bestemt
fordeling med hensyn til herkomst. Disse forhold er der taget højde
for", hedder det i ministeriets forklaring, hvor man også
understreger, at modellen ikke tager højde for fx motivation,
familie og venners påvirkning, sygdom, handicap mv.
Tilfældighedernes spil: Udråbt som landets dårligste
Sidste år offentliggjorde brugte daværende undervisningsminister
Troels Lund Poulsen (V) den socioøkonomiske reference til at
rangliste skolerne efter, om eleverne fik højere eller lavere
karakterer end forventet ud fra elevernes sociale baggrund.
Ranglisten blev skarpt kritiseret og fjernet fra uvm.dk, da
socialdemokraten Christine Antorini flyttede ind på
ministerkontoret. Hun offentliggør nu en socioøkonomisk reference
til hver enkelt skoles karaktergennemsnit fra 2010 og 2011, men det
sker ikke på en rangliste.
"Jeg vil opfordre kommunerne til at se nærmere på deres
folkeskoler og vurdere mulighederne for, at skolerne kan lære af
hinanden. Modellen kan også bruges som et udviklingsredskab for den
enkelte skole, fordi den tager højde for en række af de
socioøkonomiske forskelle, der er blandt eleverne," siger børne- og
undervisningsminister Christine Antorini. Hun understreger, at
afgangskaraktererne er én indikator ud af en lang række, der siger
noget om skolerne. De kan derfor ikke bruges til at tegne et
entydigt billede af kvaliteten på skolerne, ligesom skolernes
indsatser også skal ses i forhold til andre lokale rammebetingelser
som eksempelvis måden, man organiserer specialundervisning, der
ikke tages højde for i modellen.
6,5 procent af skolerne skiller sig
Opgørelsen viser i øvrigt, at kun 6,5 procent af skolerne har et
karaktergennemsnit, der ligger statistisk signifikant højere end
ventet ud fra elevernes baggrund, og præcis lige så mange ligger
markant lavere. Fri- og privatskolerne ligger i højere grad over
den socioøkonomiske reference, mens efterskolerne i højere grad har
karaktergennemsnit under den socioøkonomiske reference.
Styrelsen Uni-C, som har lavet beregningerne for ministeriet, har
også opgjort betydningen af elevernes socioøkonomiske baggrund fag
for fag. Elevernes sociale baggrund har generelt størst betydning
for de skriftlige afgangsprøver og mindre betydning i de mundtlige
prøver. For ordenskarakteren har den sociale baggrund meget mindre
betydning end for de øvrige karakterer.
lø. 30. jun. 2012 kl. 15:41 Niels Christoffersen
http://folkeskolen.dk/513969/statis...Så, med de samme argumenter kan man vel også dumpe Den socioøkonomiske reference for de enkelte skoler. Anbefal
Den socioøkonomiske reference for de enkelte
Ministeriets læsevejledning til den
on. 7. nov. 2012 kl. 11:27
Så mange fejl indeholdt ministeriets tilsynsliste
Ministeriet for Børn og Undervisning offentliggjorde i september en liste over landets 17 dårligste skoler. Otte dage senere trak man listen tilbage på grund af problemer med hele datagrundlaget. Folkeskolen har søgt aktindsigt og kan afsløre alle de fejl, listen indeholdt.
to. 27. sep. 2012 kl. 15:33
Ministeriet: Skole-screening er kun et arbejdsredskab
17 folkeskoler lever ikke op til Ministeriet for Børn og Undervisnings krav. Men det betyder ikke nødvendigvis, at skolerne er dårlige, forklarer direktør i Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen Per Hansen.
to. 27. sep. 2012 kl. 15:06
DLF: Skån skoler for offentlig gabestok
Danmarks Lærerforening, Skolelederforeningen og Københavns socialdemokratiske skoleborgmester går nu sammen ud og opfordrer børne- og undervisningsministeren til at støtte udsatte skoler i stedet for at hænge navngivne skoler ud i offentligheden.
to. 13. sep. 2012 kl. 09:15
Cepos: Vores rangliste har gjort skoler bedre
Den liberale tænketank Cepos, som flere gange har ranglistet skolers såkaldte undervisningseffekt, konkluderer i Berlingske i dag, at ranglisterne har fået skoler til at forbedre deres arbejde. En påstand, børne- og undervisningsministeren dog ikke kan bakke op om.
ma. 29. aug. 2011 kl. 11:24
Oppositionen: Ingen rangliste ved rød sejr
Oppositionen er enige om, at staten ikke skal lave socialt korrigerede ranglister over landets skoler. Men der stopper enigheden - Ø og R vil ikke lave social korrektion af karaktererne, mens S og SF blot vil afskaffe ranglisten.
ma. 15. aug. 2011 kl. 05:04
Statistiker: Skoleranglister er ubrugelige
For første gang står Undervisningsministeriet nu bag en officiel rangliste over skoler, men sådan en liste siger intet om skolens kvalitet, siger professor i pædagogisk statistik Peter Allerup. Det er at stikke blår i øjnene på forældrene.
fr. 24. maj. 2013 kl. 13:08 25
to. 23. maj. 2013 kl. 14:19 38
fr. 24. maj. 2013 kl. 11:26 25
fr. 17. maj. 2013 kl. 16:40 130