Stinus Lindgreen - Folketingsvalg - Altinget - Alt om politik: altinget.dk
Parti: Radikale Venstre Opstillingskreds: Lyngbykredsen Storkreds: Københavns Omegns Storkreds
Stinus Lindgreen - R's næstbedst placerede kandidat i Københavns Omegn
Stinus Lindgreen blev ved folketingsvalget 2019 valgt for Radikale i Københavns Omegns Storkreds. Han fik 1.746 personlige stemmer, svarende til hver tyvende af partiets stemmer i storkredsen. På landsplan fik 17 af Radikales kandidater flere personlige stemmer. Radikale fik valgt to mandater i Københavns Omegns Storkreds, det andet mandat gik til Sofie Carsten Nielsen.
Københavns Omegns Storkreds er inddelt i 8 opstillingskredse. 40 % af Stinus Lindgreens personlige stemmer blev afgivet i Lyngby-kredsen. Færrest stemmer (66) fik han i Brøndby-kredsen. Ved tre af de i alt 90 valgsteder i storkredsen - Reerslev Skole, Milestedet og Strandgårdskolen - fik han slet ingen personlige stemmer.
Hver niende af partiets personlige stemmer
Radikale fik 10,9 % af stemmerne i Københavns Omegns Storkreds, 5,5 procentpoint mere end ved 2015-valget og 2,3 procentpoint mere end på landsplan. To af partiets i alt 16 mandater blev valgt i Københavns Omegn. 45 % af partiets stemmer i storkredsen blev afgivet personligt på de otte opstillede kandidater, heraf gik 12 % til Stinus Lindgreen.
Jeg er 38 år og bor i Lyngby med min kone og vores tre børn. Jeg har i mange år været aktiv i debatten om videnskabelige emner fra klima og evolution til vacciner og alternativ behandling. Jeg valgte at gå ind i politik, da jeg mener, der mangler politikere med naturvidenskabelig baggrund. Ud over at brænde for klima og forskning er jeg socialliberal og kæmper for storsind, frisind og retsind.
Jeg tager min erfaring fra Regionerne med mig og vil fortsat have fokus på, at vi har lige og fri adgang for alle landets borgere til den bedste behandling, der hviler på et solidt fundament af evidens. Der skal stilles krav til alle, der tilbyder behandling, ligesom vi skal sikre bedre mulighed for klinisk forskning – også inden for områder, der ikke nødvendigvis har industriens interesse.
Danmarks vigtigste grundstof er viden. Vi skal sikre fri og lige mulighed for uddannelse til alle – enten via placering eller ved at sikre den nødvendige infrastruktur og adgang til boliger. Uddannelse hele vejen fra folkeskole til universitet skal understøttes, og der skal sikres midler til såvel fri som strategisk forskning, så vi har fokus hele vejen fra skoleelev til topforsker.
Grænseoverskridende problemer kræver grænseoverskridende løsninger. Et godt eksempel er samtidig det allervigtigste politiske emne: klimaproblematikken. Det skal løses internationalt med vigtige nationale bidrag. Jeg har bl.a. arbejdet professionelt med området og går meget op i at have fokus på fakta, forskning og reelle løsninger på reelle problemer. Der skal handles og lyttes til fagfolk.
Ph.d i bioinformatik (Københavns Universitet, 2010) Postdoc (Københavns Universitet, 2010-11; University of Canterbury, 2012-13) Marie Curie research fellow (Københavns Universitet / University of Canterbury, 2013-15) Research scientist (Carlsberg, 2015-16) Research scientist (Steno Diabetes Center, 2016-17) Bioinformatics Specialist (Lundbeck, 2017-nu) Regionsrådsmedlem, Region H (valgt 2017)
Stinus mener:
At bruge penge på forebyggelse er langt mere effektivt end at bruge dem på behandling. Rygning er uden tvivl en risikofaktor for adskillige sygdomme, og som bekendt er det effektivt at gøre de ting dyrere, vi vil have mindre af. Hvis vi kan få folk til at ryge mindre eller – i bedste fald – til aldrig at begynde, er det værd at arbejde for.
Det er en balancegang. Der kan være fordele i at bruge privathospitaler som en del af det offentlige tilbud – f.eks. i tilfælde af pukler i behandlingerne, der skal afvikles – men det er vigtigt at sikre, at der ikke skabes et A- og B-hold, men at vi har samme frie sundhedstilbud til alle. Vi kan sagtens samarbejde med private aktører på sundhedsområdet, men vi skal passe på ikke at skabe et parallelt system, der medfører endnu større ulighed i sundhed, end vi allerede oplever i dag.
Jeg var oprindeligt tilhænger af ideen, men efter at have læst forskningen på området er jeg ikke overbevist. Vi ejer selv vores krop, og staten kan ikke antage samtykke. Systemet bør bygge på frivillighed, og jeg så gerne, at man blev mindet om at tage stilling – f.eks. når man logger på e-boks eller sundhed.dk – hvis ikke man har sagt enten ja eller nej.
Jeg går meget op i klima både som forsker, privatperson og politiker – og netop derfor er det vigtigt, at vi træffer de rigtige valg, der gør godt og ikke bare lyder godt. Ja, vi skal spise mindre kød, men dette er ikke den bedste måde at opnå reelle CO2-reduktioner, og det bliver tungt at administrere. Transportsektoren er vigtigere.
Ja! Klima er den vigtigste politiske problemstilling overhovedet, og derfor skal vi gribe ind, hvor det rykker. Her har vi fat om problemets rod, og derfor skal vi være langt mere ambitiøse.
Vi er i forvejen gode til at anvende sprøjtemidler korrekt, og der er fornuftigt nok strenge krav til sikkerhed. Men vi bliver hele tiden klogere, og det er fornuftigt at stille krav i forhold til eksempelvis drikkevandsboringer og andre sarte vådområder.
Nej, vi har en smuk natur ved vores kyster, og hvis vi ødelægger dem med store byggerier, skræmmer vi netop de turister væk, som man håbede at lokke til. Vi skal værne om vores natur.
Ja, vi skal have et effektivt og klimavenligt offentligt transportsystem, der binder landet sammen – også yderområderne.
Vores progressive skattesystem er en god idé, hvor de bredeste skuldre bærer det tungeste læs. Topskatten skal betales af dem, der tjener mest, og ikke af alle.
Kongehuset er en anakronisme, som jeg gerne så afskaffet.
Vi lever i en tid, hvor fake news, misinformation og propaganda kan spredes nemt, billigt og effektivt. Vi skal værne om vores frie, oplyste demokrati, og her er en uafhængig og stærk presse det bedste forsvar.
Den nuværende strategi har ikke virket men har tværtimod givet grobund for bander. Ved at lægge det over til staten, kan vi dels få bugt med et voksende problem, dels have fokus på misbrug af hårde stoffer, og endelig brug pengene på at hjælpe misbrugere gennem sociale tiltag.
Nej, der skal være lighed for loven, og de problemer, der er, skal løses af anden vej.
Nej, vi skal værne om den personlige frihed og vores basale rettigheder. Det nytter ikke noget at mistænkeliggøre alle borgere i et moderne demokrati.
Vi bekæmper ikke dårlige ideer ved at forbyde dem, ligegyldigt hvor undertrykkende de er. I et liberalt demokrati lovgiver man hverken om påklædning eller tanker.
Naturligvis skal et rigt land som Danmark hjælpe nogle af verdens mest udsatte mennesker.
Vi har i dagens Danmark familier, der lever i fattigdom på grund af regeringens integrationsydelse. Det hører ingen steder hjemme i et land, der normalt har set høj lighed som et gode. Det må vi gøre op med.
Vi skal sikre, at Danmark ikke knækker over, og det er derfor vigtigt, at der ikke opstår en underklasse af fattige. Det er en af vores fremmeste opgaver. Det er skammeligt, at vi i dag har over 60.000 børn, der lever i fattigdom som følge af fattigdomsydelserne. Det skal vi rette op på.
Vi kan ikke være bekendt, at familier lever i fattigdom alene på grund af et politisk tiltag som dette.
Vi har et problem med kønnenes ligestilling, selv om det ikke nødvendigvis sker bevidst. Det skal vi være meget bevidste om, og vi skal lave tiltag, der kan skubbe Danmark i den rigtige retning. Det er til gavn for både borgere og virksomheder.
Lige nu mangler vi arbejdskraft i Danmark, men det skal løses med to andre problemstillinger for øje: Vi skal aktivt modarbejde social dumping, og vi skal arbejde målrettet for at opkvalificere en danske arbejdsstyrke.
Naturligvis er faglig uddannelse vigtig, men det er ikke folkeskolens eneste opgave. Vi skal passe på, at der ikke skabes en kultur hos eleverne, der får dem til at fokusere alene på den enkelte test på bekostning af nytænkning, motivation og trivsel.
I fremtiden har vi brug for en befolkning, der er fleksibel, kan dygtiggøre sig, og som kan bevæge sig i nye retninger. Vi skal af med uddannelsesloftet, der nok er en af historiens dummeste love.
Jeg er personligt glad for mine børns folkeskole, og jeg håber, at de fleste naturligt vil tilvælge folkeskolen for deres børn. Men vi har også en rig tradition med frie skoler, som bidrager positivt til samfundet, og det skal være tilgængeligt for alle og ikke kun de rigeste.
Vi får magt og indflydelse ved at være med i det europæiske samarbejde – især når det handler om store grænseoverskridende udfordringer som klima og flygtninge. Vi hæmmer os selv ved ikke at være fuldt med i samarbejdet, hvilket er uforsvarligt i en tid med trusler fra terror og cyberkriminalitet.
Kun sådan kan vi være med til at løse de problemer, der er i f.eks. Afrika, så vi kan hjælpe i nærområderne og derved afhjælpe migrationsproblemerne.
Danmark er en meget lille spiller i det globale militære billede. Vores dygtige ansatte i militæret yder en enorm indsats, men vores styrker ligger andre steder end i kamp: cybersikkerhed, diplomati og indsatser for at opbygge demokrati og civilsamfund.
Folk må tro eller ikke tro på lige det, de vil, men det hører ikke hjemme i et moderne demokrati, at staten understøtter en specifik religion. Religion er en privatsag, og samfundet bør være sekulært.
Tværtimod bør de styrkes og tilføjes flere opgaver og mere ansvar, så de kan løse de problemer, der er for store til den enkelte kommune, men kræver mere lokalindsigt, end man har på Christiansborg.
Det er vigtigt at sikre arbejdspladser og alt, hvad der hører til – uddannelsespladser, boliger, institutioner – i hele landet, men en hovedløs udflytning skaber flere problemer, end det løser.
Hvor enig er du med Stinus Lindgreen?