Ramt af tomhed og tungsind? L�s noget Rilke! - Politiken.dk
24. jan. 2016 KL. 12.39 Ramt af tomhed og tungsind? L�s noget Rilke!
For nogle m�neder siden m�dte jeg i toget en gammel bekendt, som var ind til marven tr�t af at have s� travlt. Hun var havnet i et Dj�f-relateret job i en stor organisation og havde hele tiden f�lelsen af at skulle n� noget, hun ikke kunne n�. �Jeg er flad og tom. �Hvad skal jeg l�se?�, spurgte hun. �Digte!�, fl�j det ud af mig. Jeg endte med at anbefale tre-fire gode steder at kaste mentalt anker i poesiens verden. Tomas Transtr�mer, Gunnar Ekel�f og Rainer Maria Rilke bl.a. Jeg tror, der er mange, der har det som min bekendt. Ramt af den giftige blanding af travlhed, tomhed (og alder!). Hvad er meningen med det hele? Hvorn�r var det egentlig, jeg mistede mig selv? Kan jeg f� den gamle udgave tilbage? M�ske nu tilmed i en klogere udgave? Fordi jeg nu ved, hvad jeg ikke vil! Og jeg er ikke i tvivl om, at den, der er ramt af tomhed og tungsind, og har brug for b�de at komme sig og sk�rme sig mod alt det, der giver uro, kan f� en masse ud l�sningens s�rlige mulighed for at opn� selvforglemmelse og selvfornemmelse p� en gang. L�S OGS�Politikens litteraturpris: S�dan stemmer du
Det er min egen personlige erfaring, men jeg oplevede det ogs� i Liverpool for nogle �r siden. Der bevidnede jeg, hvordan man helt konkret benytter sig af litteratur som terapeutisk redskab. Metoden hedder, som det vil v�re mange bekendt, bibliotherapi, og takket v�re The Reader Organisation (TRO), som fantastiske Jane Davis startede i 1997 og stadig st�r i spidsen for, er metoden n�et langt ud i samfundet. L�segruppens medlemmer tilh�rte helt tydeligt den klassiske arbejderklasse
Jeg glemmer aldrig, da jeg nogle timer efter at have talt med litteraturforskere p� Liverpool Universitet om sagen havnede ude i en forstad til Beatles-byen, hvor jeg fik lov at overv�re, hvordan en gruppe borgere, som alle havde fundet hinanden via et samarbejde mellem de sociale myndigheder og TRO, brugte digtet ’The road not taken’ af den amerikanske digter Robert Frost (1874-1963) til at �bne for en samtale om retten til at v�lge sin egen vej.L�S OGS�Sundhedsfolk efterlyser mod til at bruge kultur som medicin
Gruppen bestod af folk, som havde haft et h�rdt liv. L�segruppens medlemmer tilh�rte helt tydeligt den klassiske arbejderklasse. Seancen varede en times tid, og tungsindige Frost ville have jublet i sit stille sind eller m�ske ligefrem ranket ryggen af stolthed, hvis han havde oplevet, hvad hans korte, men bev�gende digt satte i gang hos disse smadrede, men v�rdige borgere fra den navnkundige, men fattige engelske by.Hvis man vil blive rask, skrev Freud, er der to ting, der duer, og det er k�rlighed og arbejde. Og litteratur, m� vi alts� tilf�je. Med Jane Davis’ ord, i fri overs�ttelse, �har den m�de, hvorp� vi har organiseret det moderne liv, ja, selv civilisationen, kostet os tabet af vores f�lelser. Men selv om vi ikke anerkender det, er f�lelser stadig det, som bev�ger os. Og litteratur giver os b�de mulighed for at l�re andres og vores egne f�lelser at kende. N�r vi l�ser, er vi i stand til at stille skarpt p� en erfaring eller f�lelse, vi ’bremser’ den, oplever den som sprog, l�ser om den i vores eget tempo og f�r i bedste fald �je p�, hvad det er, der r�r os�. L�sning er for Jane Davis �en slags meditativ bevidsthed, og det er derfor, at vores f�lles l�sningsmodel, Get Into Reading, hvor sm� grupper l�ser hele litter�re v�rker h�jt sammen, med masser af snak, har v�ret s�dan et stort og befriende gennembrud�. L�S OGS�Nyhedsrealisme bliver grotesk i suver�ne, vilde digte
Forleden fik jeg s� mail fra min ven, som fortalte mig, at mit r�d om at l�se poesi havde hjulpet – hun var s�rlig glad for Transtr�mer. Havde b�de haft helle og var blevet eksistentielt optanket. Og gav mig lov til at viderebringe hendes erfaring. Det g�r jeg selvsagt med ekstra gl�de. Ogs� fordi den r�rer ved en del af baggrunden for, at vi er g�et poetisk med vores litteraturpris ved kun at indstille digtsamlinger. Det har vi gjort for poesiens egen skyld. For den kan virkelig bruge opm�rksomhed og fortjener det i den grad. Men ogs�, fordi den p� s� mange m�der, herunder dem, jeg har n�vnt her, kan fungere som middel mod meningstab og f�lelsesl�shed. T�nk, hvis l�gerne ordinerede ’poesi i f�llesskab’ i stedet for piller. For abonnenter
SENESTE Kultur	Martin Krasnik stopper som v�rt p� Deadline
Den Sorte Skole giver surprisekoncert p� Roskilde
Relaterede artikler Rasmus Halling forvandler poesien til sandhed, intet mindre
Nyhedsrealisme bliver grotesk i suver�ne, vilde digte
Syge kan nu f� kultur p� recept