Planlagte undervisningstimer og minimumstimetal i specialundervisning, 2016/ PDF
Download "Planlagte undervisningstimer og minimumstimetal i specialundervisning, 2016/2017"
1 Planlagte undervisningstimer og minimumstimetal i specialundervisning, Dette notat giver overblik over skolernes planlagte undervisningstimetal på specialområdet. Opgørelsen viser, at undervisningens samlede varighed for især udskolingen er en smule lavere end det fastsatte timetal. Dog overholdes det årlige minimumstimetal for den fagopdelte undervisning gennemsnitligt på alle trin. Andelen af skoler på specialundervisningsområdet, der overholder minimumstimetallet for den fagopdelte undervisning fordelt på trin, varierer mellem 86,4 % og 94,1 % og er generelt højest for indskolingen. Endelig er der sket en markant stigning i antallet af skoler med specialundervisning, der har godkendelse til at forkorte skoledagen for specialr.
2 Gennemsnitligt timetal Side 2 af 5 Undervisningens samlede varighed I folkeskoleloven er det bestemt, hvor lang tid eleverne skal være i skole i løbet af et skoleår. Elever i indskolingen og på mellemtrinet skal mindst have hhv timer og 1320 timer i løbet af et skoleår. I skal eleverne have 1400 timer i løbet af et skoleår. I figur 1 ses det, at den gennemsnitlige årlige undervisningslængde er en smule mindre end minimumstimetallene for udskolingen. Dog er der tale om små afvigelser på 15 timer årligt for udskolingen. I indskolingen stemmer den gennemsnitlige samlede længde af undervisningen overens med minimumstallet (inden for en margin på 12 timer). Figur 1 Gennemsnitlig samlet varighed af undervisningen pr. trin (specialundervisning), , , , , , , , , , Gennemsnitlig undervisningslængde årligt Skoler, der har tilladelse til at fravige reglerne om mindste varighed af undervisningstiden (folkeskolelovens 16 b), indgår ikke. Overholdelse af minimumstallet for den fagdelte undervisning I figur 2 er de samlede fagopdelte undervisningstimer på landsplan opgjort pr. trin. Tallene viser, at der for alle trin planlægges med flere undervisningstimer end minimumstimetallet.
3 Andel skoler Gennemsnitligt timetal Side 3 af 5 Figur 2 Gennemsnitligt planlagt timetal for den samlede fagopdelte undervisning (specialundervisning), ,1 784,0 807,1 917,1 941,1 940,1 974,2 971,4 950, Gennemsnitligt planlagt timetal for den fagdelte undervisning Note: Der indgår dagbehandlingstilbud og behandlingshjem, specialskoler og folkeskoler. Andel skoler, der overholder minimumstimetallene for den samlede fagopdelte undervisning Selv om der på landsplan i gennemsnit planlægges med flere timer end minimumstimetallene tilsiger, er der dog fortsat skoler, som ligger under de lovfastsatte minimumstal for den samlede fagopdelte undervisning. Figur 3 viser andelen af skoler pr. trin, der planlægger i overensstemmelse med minimumstimetallet for den fagopdelte undervisning. Denne andel er højest for indskolingen, hvor tallene ligger omkring procent. Andelen er lavest for 8. trin, hvor omkring 86,4 procent af skolerne planlægger at tilbyde undervisning, som er i overensstemmelse minimumstimetallet. Figur 3 Andel skoler der planlægger i overensstemmelse med reglerne om minimumstimetal for den samlede fagopdelte undervisning (specialundervisning), 96% 94% 92% 90% 88% 86% 84% 82% 94,1% 1. 92,8% 2. 91,6% 3. 90,6% 4. 88,2% 5. 89,1% 89,2% ,4% 8. 89,5% 9.
4 Side 4 af 5 Andel skoler, der har angivet godkendelse til at forkorte skoleårets længde Fejl! Henvisningskilde ikke fundet. viser antallet af henholdsvis specialskoler, inderne skoler på anbringelsessteder og dagbehandlingstilbud samt antallet af specialr på folkeskoler, der på landsplan på et eller flere trin har angivet godkendelse til at forkorte skoledagens længde. Antallet er steget for både specialskoler og for specialr på folkeskoler. Især antallet af specialr på folkeskoler, der har 16b godkendelse er steget markant det seneste år. I 2015 var der 63 folkeskoler (svarende til 5,2 procent af skolerne), der havde angivet, at de havde godkendelse til at forkorte skoledagen for specialr. I 2016 er dette tal steget til 173 skoler (svarende til 14,5 procent af skolerne). Samme udvikling kan også ses i specialskolerne og dagbehandlingstilbuddene. I 2015 var der 53 specialskoler og dagbehandlingstilbud, der havde angivet, at de havde godkendelse til at forkorte skoledagen for specialr. I 2016 var det steget til 60 skoler. Figur 4 Antal specialskoler og dagbehandlingstilbud samt specialr på folkeskoler, der har angivet godkendelse til at forkorte skoledagens længde / /2016 Skoleår Specialskoler og dagbeh.tilbud Specialr på folkeskoler
5 Side 5 af 5 Værd at vide I notatet indgår kun specialundervisning i folkeskoler, specialskoler og dagbehandlingstilbud og anbringelsessteder. Der er anvendt en afrunding på 1 time til opgørelsen af skoleårets længde samt den fagopdelte undervisning. Det vil sige, at har en skole eksempelvis registreret 1199,5 timer i årligt timetal for 1., så betragtes dette som at skolen overholder reglerne om minimumstimetallene. De gennemsnitlige timetal er vægtet i forhold til antallet af elever på de enkelte skoler og trin. Det betyder, at store skoler vægter højere end små skoler. De trin, hvor skolen har angivet godkendelse til at forkorte skoleugens længde ( 16b), indgår ikke i beregningen af den gennemsnitlige samlede varighed af skoleåret. Definitioner vedrørende timetal Der er fastsat et minimumstimetal for fagene dansk, matematik og historie. let er det antal timer, som kommunerne som minimum skal tilbyde hver i de tre fag. Vejledende timetal Årligt minimumstimetal Undervisningstidens samlede varighed Vejledende timetal er det antal af timer, som ministeriet anbefaler i de øvrige fag på de enkelte trin. Det årlige minimumstimetal udgør den samlede sum af fagopdelt undervisning for hvert trin. Dette timetal omfatter alt, hvad der indgår i skoledagen; undervisning i fagene, understøttende undervisning og pauser. For elever i indskolingen og på mellemtrinet er der tale om et minimumstimetal, mens tallet er fast for elever i udskolingen. For mere info angående timetal for fagene i folkeskolen: Vil du vide mere? Du kan finde de enkelte skolers og kommuners tal i ministeriets datavarehus: