De amerikanske valgmænd er klar til at vælge USAs kommende præsident, og der er der er intet, der tyder på, at de vil pege på andre end Donald Trump.
Amerikanske aktivister forsøger til det sidste at påvirke politikerne til at undlade at udpege Donald Trump som præsident. Foto: M. Khursheed Fold sammen
Mandag d. 19. december 2016, kl. 20.57
Det sidste håb for Demokraterne og enkelte republikanere om at forhindre Donald Trump i at blive præsident 20. januar svinder hurtigt ind.
De 538 valgmænd fra samtlige stater mødtes i går for at stemme om, hvem der skal være USAs næste præsident. Intet tyder på andet, end at valgmændene gør det, de skal, og stemmer på den kandidat, der har fået flest valgmandsstemmer ved præsidentvalget 8. november.
Der skal flyttes 37 valgmandstemmer for at få den anden kandidat, Hillary Clinton, valgt. Op til afstemningen har der været mange forsøg på at få de republikanske valgmandsstemmer til at undlade at stemme på Donald Trump – blandt andet et tilbud fra demokratiske valgmænd om, at de ville stemme på alle andre end Trump, hvis republikanerne ville stille med en anden.
Det er ikke sket, så Donald Trump bliver USAs næste præsident, medmindre der sker noget helt uforudset.
I teorien kan valgmændene skifte mening i de fleste stater. Der står intet i forfatningen om, at en valgmand skal stemme ud fra det, vedkommende er valgt til – republikansk eller demokratisk. I de fleste stater er valgmændene frie til at vælge, hvem de vil stemme på, mens der i andre stater er lokale love, der giver mulighed for at udskifte en valgmand, hvis det viser sig, at vedkommende skifter side. Derfor er det sikkert, at Trump bliver valgt.
Teoretisk set er der dog endnu en forhindring på vejen: 6. januar skal valgmandstemmerne fremlægges for Kongressen og endeligt tælles i overværelse af vicepræsident Joe Biden og de 538 medlemmer af Senatet og Repræsentanternes Hus –antallet af medlemmer af Kongressen er det samme som antallet af valgmænd. I teorien kan der på det tidspunkt rejses indvendinger mod præsidentkandidaten, men det er aldrig før sket, og det ville kaste USA ud i en forfatningskrise.
På den baggrund er det givet, at Trump vil blive præsident, men han vil i de kommende uger og måneder blive mødt med en lang række retssager, blandt andet om hans valgkampagne, som hans modstandere vil have gransket. Dertil kommer den uafhængige undersøgelse af, om russerne hackede valget og dermed indirekte støttede Donald Trump som hævdet af blandt andet CIA.
De alvorligste sager handler om kvinder, der under valgkampen er trådt frem og har hævdet, at de er blevet seksuelt forulempet af Trump. Han har selv sagt, at han vil sagsøge dem efter valget, og de har så til gengæld truet med at rejse såkaldte modsager mod ham, hvis de da ikke selv rejser sagerne ved retten.
Kristian Mouritzen er Berlingskes korrespondent i Washington
Så blev Trump endeligt valgt