Krolyn historie
Kilder til Krolyns historie.
Af Helge Scheunchen
Foto: Leif Pedersen
Firmaet blev grundlagt i 1946 af Guido Krohn-Rasmussen født 9. september 1896 og død 27. februar 1979. Allerede som ung mistede han sit ene ben og endte til sidst som blind på pleje-hjemmet Møllegården i Bagsværd.
Virksomheden startede under hans eget navn. En god ven Knud Lyngsaa, der var kontorchef i Landbrugsministeriet, sagde sin stilling op og sluttede sig til ham i 1950. Firmaet blev derefter indregistreret under navnet KROLYN, der var en sammensætning af de tre første bogstaver i de to efternavne. Knud Lyngsaa forlod dog firmaet, da han ikke syntes at han tjente nok.
Da englænderne kom til Danmark i 1945 forsøgte de forgæves at ødelægge den tyske industri ved at erklære alle tyske patenter for ugyldige. Enhver kunne nu tillade sig at kopiere alt, hvad der blev produceret i Tyskland. Samtidig fik man i Danmark en masse billigt aluminium, der længe havde været en mangelvare.
Det kom som sendt fra himlen med 150 fly, som tyskerne ødelagde inden overgivelsen af flyve-station Værløse. Det blev alt sammen kørt bort som skrot!
Her kommer Guido Krohn-Rasmussen for alvor ind i billedet. Han fandt på at støbe i dette aluminium, som han tilsatte silicium, for at gøre det stærkere. Det lykkedes over al forventning. Sønnen Frits har senere fortalt, at han altid gik med en rytterfigur i lommen, da han var dreng. Det var hans største fornøjelse at spørge store stærke mænd om de kunne brække den i hånden? Men ifølge Frits skete det aldrig!
Til at begynde med blev der kun fremstillet modeller af flyvemaskiner. Det var dog mest til udstillingsbrug. Derefter kom så de 7,5 cm høje figurer, der mere eller mindre var kopier af Elastolin og Lineol. Det samme gjaldt hestene!
Tom Hutter: Lineol tv., KROLYN nr. 1205 th.
Indianer hest: Lineol tv., KROLYN th.
Lineols indianer tv. har tydeligt været model
for KROLYN nr. 1001 Robin Hood. (Her i bronceudg).
KROLYN cowboys og en indianer. Alle er kopier af Elastolin figurer.
KROLYN nr. 1001 og 1004:
Robin Hood og Guy of Gisborne.
Et udvalg af KROLYN´s vikinger.
KROLYN nr. 1007 og 1006: Munken Tuck og Allan à Dale.
Den største nyhed var dog, at figurer i letmetal nu blev indført i Danmark. Figurerne blev bemalet af private som husflidsarbejde. Folk med briller var bandlyst, fordi Krohn-Rasmussen ikke mente, at de så godt nok. Der blev malet i festlige blanke farver. Desværre uden grundbemaling! Resultatet ser man i dag. Figurerne er næsten blanke, fordi malingen er skallet af.
Vikingerne er de mest originale af KROLYN´s figurer. De fleste af dem er mærket med RØDE ORM og har et nummer på fodstykket, der refererer til figurens navn. Disse drabelige krigere forestiller heltene i svenskeren Frans G. Bengtssons bog RØDE ORM, der opnåede en stor popularitet i datidens Danmark. Den udkom både i 1942 og i 1946. Det var en grundlæggende ide hos KROLYN, at man fremstillede portrætfigurer af drengenes helte som f.eks. Buffalo Bill og Gule Ulv, Robin Hood og hans lystige svende, samt ridderne Guy of Gisborne og Ivanhoe. Sidst men ikke mindst bør det nævnes, at også Hamlet blev fremstillet som figur i den klassiske stilling, hvor han siger ”To be, or not to be!”
Takket være Leif Pedersens farvebilleder af KROLYN´s figurer og teksten til disse, har det været muligt for os at påvise kopieringen. Til gengæld må man sige, at Krohn-Rasmussen handlede i god tro, da han startede sin fabrikation efter det tyske sammenbrud. Først i slutningen af 1950-erne blev der fra tysk side varslet en retssag mod KROLYN for at fremstille efterligninger af tyske figurer. Retssagen blev dog aldrig til noget!
I 1957 afhændede Krohn-Rasmussen firmaet til Anne Lise Klinke. Allerede i 1958 kom en ny ejer, der holdt ud til 1960. Derefter kom det på andre hænder og i 1962 forsvinder KROLYN for stedse.
De fleste af billederne kan ses i stort format i "Galleri".
Artiklen er lavet i samlerforeningen Figurina Danica.
KROLYN nr.1206: Sergent King til hest.
To KROLYN riddere nr. 1009 med lanse i turneringskamp
(På KROLYN´s kopi af Elastolins indianerhest). KROLYN´s Hamlet.
Kopiering og produktion.
At danske legetøjsfabrikanter kopierede udenlandske figurer kendes der mange eksempler på, ikke mindst hos Reisler. Et andet eksempel er Fa. Wendelboe, der meget tidligt kopierede Elastolin-figurer.
Overskriften herunder stammer fra en artikel fra 1999 hvori Ernst Schnug beskriver Krolyns historie. Der er flere interessante facts om emnet, som ikke umiddelbart er at finde andre steder.
Artikel i Figuren Magazin af Ernst Schnug fra 1999.
Ernst Schnug havde som andre samlere ikke haft meget til overs for Krohn-Rasmussens tilsyneladende tyvagtige kopiering af Elastolins figurer indtil han begyndte at forske i baggrundshistorien. Denne holdning ændrede sig så efterfølgende til dyb respekt for fabrikanten, da det viste sig at Krohn-Rasmussen havde handlet i god tro og helt og holdent havde lovgivningen på sin side. At de tidligste westernfigurer var kopier af Elastolin vedgik han fuldt ud.
Ifølge den danske konfiskationslov (LOV nr. 132 af 30/03/1946) bortfaldt alle fjendtlige rettigheder til ejendom som befandt sig i Danmark pr. denne dato. Og det var i øvrigt tvivlsomt om Elastolins figurer overhovedet var kopibeskyttet i Danmark.
I 1954, da Krolyns produktion var på sit højeste, trak det op til en retssag. Krohn-Rasmussen lagde alle kort på bordet og foreslog at rejse til Hausser Elastolin i Tyskland og udrede sagen. Denne rejse blev dog aldrig til noget p.g.a. fabrikantens svigtende helbred og Elastolin valgte derefter at frafalde sagen.
Ciselør Ove Andersen har modelleret Robin Hood-serien. En serie af figurer fra H.C. Andersens eventyr, modelleret af billedhuggeren Hans Ekmann, kom så vidt vides, aldrig i produktion. Efter en famlende start havde produktionen i 1954 nået en størrelse på ca. 30.000 figurer, beregnet ud fra årsomsætningen. Få år senere ophørte produktionen af figurer.
af Richard O'Brian
I denne bog har Bertel Bruuns research dannet grundlag for en kort præsentation af Krolyn.
Ud over en hel del sort/hvide billeder af figurerne indeholder bogen en prisansættelse for samlere. Prisen er kun angivet for eksemplarer i "Mint condition". Da man ved hvor sjældne sådanne eksemplarer er, især hvad angår Krolyn, afspejler de forholdsvis lave priser (som er fra 1997) ikke rigtigt markedet i dag.
En anden af Bertel Bruuns artikler om danske figurer kan ses under "Reisler/Historie".