Det er ikke realistisk at finde én enkelt kur, der kan helbrede alle kræftsygdomme, vurderer Kræftens Bekæmpelse i dette interview med overlæge og i Kræftens Bekæmpelse Jens Oluf Bruun Pedersen.
Foto: Bax Lindhardt. Der er cirka 200 kræfttilstande, som kræver hver sin behandling. Så hvis målet er at udrydde al kræft, vil det ikke være nok med ti år, lyder det fra Kræftens Bekæmpelse
De seneste 10-15 år er der sket betydelige fremskridt i behandlingen af patienter med kræft. En række af kræftsygdommene kan nu helbredes, mens det for andre nu er muligt at leve et langt, godt liv på trods af sygdommen. Men der er kræftsygdomme, hvor det ser skidt ud, når man får diagnosen, og kræft er stadig den store dræber. Præsident Obamas udmelding kan være med til at sætte endnu mere skub i den positive udvikling, for der er brug for enorme ressourcer til at forske i kræftsygdomme og -behandling – og til over en bred front at løfte indsatsen på kræftområdet.
Sådan lyder reaktionen fra Kræftens Bekæmpelse, efter at Barack Obama har bebudet, at USA vil sætte sig i spidsen for en storstilet mission – på størrelse med eller endnu større end måneprojektet i 60erne: Find den endegyldig kur mod kræft.
»Det har måske karakter af en festtale. Men en så kraftig, officiel udmelding viser, at der er en vilje til at arbejde med området, og at der er et ønske om, at vi gør endnu mere og kommer endnu længere i bekæmpelsen af kræft. Det er som at få medvind på cykelstien, men nu må vi se, hvordan det udmøntes i praksis – og hvor mange dollar og kroner, der følger med,« siger overlæge og lægefaglig redaktør i Kræftens Bekæmpelse Jens Oluf Bruun Pedersen.
Hvor langt er vi fra at knække kræftgåden?
»Kræft er ikke blot én enkelt sygdom. Der er omkring 200 kræfttilstande, som kræver hver sin behandling. Så hvis målet er at udrydde al kræft, vil det ikke være nok med de ti år, som måneprojektet tog. Og at finde én enkelt kur, der helbreder al kræft, er nok ikke realistisk inden for en overskuelig årrække. Vi kan se, at vi allerede er nået utroligt langt, og at der er gode helbredelsesmuligheder for flere af de helt store kræftsygdomme, for eksempel bryst- og tarmkræft, hvor der er gode chancer for at blive rask, hvis ikke kræften har spredt sig. Det går også rigtigt godt med at behandle blod- og lymfekræftsygdomme, men der er også store sygdomsgrupper, hvor prognosen ikke er særligt god. Det gælder eksempelvis lungekræft, som stadig er den store dræber, samt sarkomer, der især rammer unge og fører til mange amputationer af lemmer. Hér kan man håbe, at Obamas tale vil resultere i, at der kommer gang i mere forskning, og at der kanaliseres flere ressourcer til de områder.
Målet er at få tilført betydelige ekstra ressourcer til kræftområdet. Hvad skal man bruge pengene til?
»Der bør sættes bredt ind. Meget kan forebygges, og derfor bør der være en øget indsats for at forhindre, at folk får kræft. Det er også vigtigt med tidlig opsporing og tidlige diagnoser for at få optimale muligheder for at helbrede kræft. Vi skal finde ud af, om det er en god idé at screene for flere kræftsygdomme og forske i genetikken bag kræftsygdommene. Og så skal der sættes ind på at forbedre alle former for behandling, operation, kemo, strålebehandling. Af og til ser vi også, at der kommer et gennembrud, som pludselig løser gåden for en enkelt af sygdommene.«
Er der et nyt, stort håb?
»Immunterapi repræsenterer i vores optik et paradigmeskift, hvor det ikke er kræftsvulsten, man går efter, men bearbejder immmunsystemet til at opdage og bekæmpe kræften. Det er en helt ny måde at angribe kræft på, og som i visse tilfælde har vist fantastiske resultater, især i forhold til modermærkekræft. Det har også vist sig velegnet til lunge- og i et vist omfang nyrekræft. Men det virker ikke altid, og vi skal have fundet ud af, hvorfor det forholder sig sådan.«