31 studerende fra fem universiteter og over 10 forskellige lande var samlet på et vandrehjem ved siden af Fredensborg Slot for at finde innovative løsninger på fødevare- og vandspild.
Entreprenørskole — Er du træt af, at du aldrig kan klemme den sidste rest yoghurt ud af kartonen? Lider din klima-samvittighed under de tre lag plastik, der er viklet omkring dine øko-grøntsager? Så kan du lade dig inspirere af de 31 studerende, der mødtes for at innovere røven ud af bukserne på tre store virksomheder for at bekæmpe madspild.
Politikerne råber på studerende, der vil skifte de langhårede teoretiske diskussioner ud med en blazerjakke og et startlån til en lille virksomhed. Universitetet skal, siger de, klæde de studerende på til erhvervslivet, så de kan opfinde, udvikle og vigtigst af alt: innovere.
Sommerskolen ELLS Innovation & Entrepreneurship Campskulle klæde de studerende bedre på til innovation og entreprenørskab.
Foregik d. 28.-31. august i Fredensborg. 31 studerende fra Københavns Universitet og en række partneruniversiteter deltog
De studerende var selv dybt involverede i planlægningen
Virksomhederne Arla, Chr. Hansen og NIRAS havde leveret cases, som de studerende skulle arbejde med
Og innovation er de heldigvis vilde med på Det Natur- og Biovidenskabelige Fakultet, hvor studerende selv har stablet en vaskeægte summer camp på benene. Under navnet ‘ELLS Innovation & Entrepreneurship Camp’ skulle 31 unge mennesker kæmpe om at vinde en såkaldt case competition (præmien var en flot Niels Bohr-uro).
Studerende fra hele verden var rejst med klimavenlige transportmidler til et naturskønt vandrehjem i Nordsjælland. Med udsigt til pensionistbusser ved Fredensborg Slot og bevæbnet med et arsenal af post-it noter legede de entreprenører for en weekend.
Tre af landets største virksomheder, Arla, NIRAS og Chr. Hansen, havde meldt sig på innovationsbanen. De bad om hjælp til at forbedre CO<sub>2</sub>-regnskabet og finde på innovative måder at mindske fødevare- og vandspild på.
Vi talte med nogle af de studerende, mens de innoverede alt fra yoghurtkartoner til svampesygdomme i landbruget.
Maruša vil bruge enzymer til at nedbryde plastik i affaldsindustrien
Maruša fra Slovenien, læser ‘Safety in the Food Chain’ på University of Natural Resources and Life Sciences i Østrig
Hvad er din fede idé?
Vi vil gerne kigge på, hvordan Chr. Hansen kan blive en endnu mere bæredygtig virksomhed. Lige nu arbejder de hovedsagelig med mikroorganismer i relation til fødevarevirksomheder, men vores idé er, at de skal starte med at arbejde med affaldsindustrien.
Der er lavet en masse ny forskning om et specifikt enzym, der kan nedbryde plastik. Og virksomheden vil nemt kunne få tilladelse til at arbejde med det eller sælge det. Som stor virksomhed har de allerede viden og laboratorier til at arbejde med det, og det vil derfor være relativt nemt.
Hvorfor skal din idé vinde konkurrencen?
Vores idé følger konkrete trends på markedet om bæredygtighed, og så er det fuldstændigt nyt. Der er ingen andre, som arbejder med det lige nu. Hvis virksomheden får tilladelse til at arbejde med det, er der virkelig store muligheder.
»Jeg tror ikke, at du kan lære at innovere ved bare at læse pensum eller høre foredrag,« sagde Martina fra Østrig om innovation
Martina fra Østrig, læser ‘Safety in the Food Chain’ på University of Natural Resources and Life Sciences i Østrig
Vi vil gerne skabe nogle mikrobielle produkter, der kan reducere svampeinfektioner på afgrøder og dermed begrænse det fødevarespild, som svamp koster landmanden. Vi skal fokusere på de typer af svampeinfektioner, som skaber mest spild i landbruget, og måder hvorpå vi let kan fjerne dem.
Det er en let gennemførlig idé, som kan skabe en direkte omsætning for både virksomheden og dens kunder. Udover at mindske madspild, kan det også indirekte spare penge hos landmændene. På den måde kan vi producere mere mad med de samme ressourcer på det samme landbrugsareal.
Hvad er det mest interessante, du har lært om innovation indtil videre?
Jeg tror ikke, at du kan lære at innovere ved bare at læse pensum eller høre foredrag. Du er nødt til selv at prøve at arbejde ‘hands on’ med cases, som vi får lov til at gøre her på sommerskolen.
Gerrits gruppe ville bruge eksisterende forskning til at lave bionedbrydelige mælkekartoner
Gerrit fra Tyskland, læser ‘Rural Development and Resource Management’ på Sveriges Lantbruksuniversitet
Vi arbejder på en idé om at reducere madspild og brug af plastik. Sidste år opfandt en islandsk studerende en flaske lavet af alger, og vores idé er, at samme tilgang kan bruges til fødevareemballage, fx mælkekartoner. Men det er vigtigt, at vi udvikler udseendet af flasken, fordi lige nu ser den ikke særlig appetitlig ud.
Idéen om en nedbrydelig flaske er ikke ny, men det er en løsning som kan skaleres op. At reducere brugen af plastik burde være én af de største bekymringer for store virksomheder, og her kan vi træde ind for at skabe partnerskaber på tværs af dem og udviklere.
Innovation kan også være at kombinere teknologier og behov, der allerede eksisterer. Hvis du tænker dig om og angriber et problem fra flere vinkler, så kan du skabe noget nyt. På mit studie taler vi tit om, hvordan man skaber økonomiske muligheder for en lokalbefolkning, men alligevel fylder innovation og entreprenørskab ikke særlig meget i undervisningen. Det her er en god chance for at få en forståelse for det.
»Emballage har en kæmpe indvirkning på produkternes holdbarhed og dermed madspild. Det er nøglen til at undgå madspild«, siger Marta fra Polen.
Marta fra Polen, læser ‘Food Design’ på University of Warsaw
Vi arbejder på en idé om, hvordan man kan reducere madspild i emballage af yoghurt. Vi vil lave en helt ny emballage, som er tilpasset alt fra singlers husholdning til store hoteller, hvor man med en slags sprøjte kan kontrollere trykket og skabe vakuum i kartonen.
Emballage har en kæmpe indvirkning på produkternes holdbarhed og dermed madspild. Det er nøglen til at undgå madspild. Arla har et stort problem med det madspild, der opstår, når forbrugerne ikke kan tømme deres emballage helt. Selv om det kun er to gram per emballage, bliver det meget samlet set.
Maria kommer fra Uganda, men læser i Sverige. Hun har blandt andet arbejdet sammen med Marta fra Polen for at reducere madspild i yoghurt-beholdere.
Maria fra Uganda, læser ‘Animal Sciences’ på Sveriges Lantbruksuniversitet
Vi vil sikre os, at forbrugerne kan bruge al yoghurt i kartonen. Idéen gør, at forbrugeren både kan undgå madspild og forlænge holdbarheden af produktet. Samtidig er det godt for affaldsanlæggene, som nemmere kan genbruge et rent produkt.
Du kan godt have mange og meget brede idéer, men du bliver nødt til at udvælge én af dem. Også selv om det betyder, at du måske efterlader et hul i markedet et andet sted. Det er meget udfordrende.
Laura vil sikre Arla en billig dataindsamling ved at lave et citizen science-projekt.
Laura fra Danmark, læser Biologi på Københavns Universitet
Vi tager udgangspunkt i Arlas case om fødevarespild. De ved ikke, hvor meget af deres produkter, der går til spilde ude hos forbrugerne, og derfor vil vi lave et såkaldt ‘Citizen Science’-projekt, hvor man beder den almene befolkning om at indsamle data for én på en interaktiv måde.
Nu kigger vi meget på, hvordan man kan gøre det attraktivt både for skoler og familier at deltage i projektet. Hvad er motivationen bag at deltage? Selvfølgelig er der mange som gerne vil være bæredygtige, men forbrugerne kan fx også være motiverede af at spare penge ved at smide mindre ud.
Hvis man kan få befolkningen til at indsamle data, kan man som industri eller forskningsgruppe spare en masse tid og penge. Det er megabilligt, og så har det også en stor læringsværdi. Mange lærere vil forhåbentligt tage imod sådan et tiltag med kyshånd, fordi de ikke selv behøver at lave noget undervisningsmateriale, men får det leveret direkte.
Det er én stor evolution, der er i gang, når man innoverer. Din idé behøver ikke være fastlåst, men kan sagtens udvikle sig. Der er ingen dumme tanker eller spørgsmål.
Masser af forskning om vand- og fødevarespild bliver aldrig delt, siger Anjani: »Vi kunne sørge for, at det sker«.
Anjani fra Indien, læser ‘Plant Protection and Nutrition’ på Hohenheim University i Tyskland
Over hele verden bliver der produceret en hel masse forskning om vandspild i forskellige virksomheder. Men virksomhederne deler meget sjældent deres viden. En yoghurt-virksomhed finder måske på en smart måde at reducere deres vandspild på med 50 procent. Men selv om idéen kunne bruges i hele yoghurt-industrien, kommer den aldrig videre. Vi kunne sørge for, at det sker.
Fordi vi fokuserer på den kollektive vækst i stedet for den individuelle vækst i virksomhederne. Hvis vi kan sørge for, at hver forskningsenhed i en virksomhed deler deres viden, bruger de mindre tid på at arbejde på de samme løsninger. Det vil sænke omkostninger ved forskning gevaldigt og sikre, at virksomheder ikke laver dobbeltarbejde.
»Sommerkurset har forberedt mig og åbnet mit sind og hjerte til at tage flere kurser i innovation«, siger Mayokun fra Nigeria.
Mayokun fra Nigeria, læser ‘Agriculture and Food Systems’ på Hohenheim University i Tyskland
Hvad har du lært om innovation på sommerkurset indtil videre?
Jeg har ingen baggrund i innovation eller entreprenørskab, men jeg har taget en del kurser i det. Det er sjovt, at man bare kan sætte sig ned og prøve at udvikle nye ideer på baggrund af et eller andet tilfældigt. Hvis bare man har en god idé, kan man gøre meget selv.
Sommerkurset har forberedt mig og åbnet mit sind og hjerte til at tage flere kurser i innovation. Jeg vil rigtig gerne lære meget mere.