Jurist: Dataprofilering af langtidsledige med etnicitet er ulovlig | Version2
Et digitalt 'afklaringsværktøj', der skaber dataprofiler af arbejdsløse på baggrund af personoplysninger, er ifølge Institut for Menneskerettigheder i strid med lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet. Instituttet stiller også spørgsmålstegn ved den påståede frivillighed omkring brugen af værktøjet.
Tania Andersen@AndersenTania Torsdag, 17. oktober 2019 - 5:02 44
Et nyt landsdækkende digitalt afklarings- og dialogværktøj skal skabe dataprofiler af arbejdsløse på baggrund af personoplysninger. Ved hjælp af kunstig intelligens skal det afgøres, om en arbejdsløs borger er i risiko for at blive langtidsledig.
Etnicitet indgår i de oplysninger om borgeren, som benyttes af værktøjet.
Det er i strid med med lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, mener jurist og ph.d fra Institut for Menneskerettigheder.
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering (STAR) under Beskæftigelsesministeriet mener, at det ikke har betydning, da det er op til den ledige samt dennes sagsbehandler, om de vil bruge værktøjet.
Men det er ikke alle borgere klar over.
»Jeg har lige opdaget at jobcentret har registreret min herkomst som "efterkommer af ikke-vestlig indvandrer". Hvorfor er det en relevant information når jeg har dansk statsborgerskab?«
Sådan skriver cand.scient.pol Telli Betül Karacan i et tweet.
Overfor Version2 uddyber hun således:
»Jeg har ikke eksplicit fået at vide, at værktøjet er frivilligt. Hvis det indgår i, at jeg opretter mig som bruger og melder mig ledig på Jobnet.dk, så er det ikke noget, der har stået der. Men det må være noget, jeg må have klikket 'ja' til, og må have fremgået af sidens brugervilkår. Jeg har ikke stødt på det andre steder.«
Har sagsbehandleren sagt, at du er blevet profileret af værktøjet?
»Nej. Jeg er ikke blevet spurgt. De har sagt at det er frivilligt, men det virker ikke så frivilligt, når man ikke ved, at det er blevet foretaget.«
Oplysningerne om etnicitet fremgår også af andre af jobcenterets fagsystemer, fortæller Telli Betül Karacan.
Ekspert: Det er diskrimination
Maria Ventegodt, som er ligebehandlingschef i Institut for Menneskerettigheder og jurist og ph.d i menneskerettigheder, mener at der er tale om diskrimination:
»At lægge vægt på ikke-vestlig etnisk herkomst i sagsbehandlingen af den enkelte borger, det er diskrimination, med mindre, at der er tale om positiv særbehandling,« udtaler Maria Ventegodt, som er ligebehandlingschef i Institut for Menneskerettigheder og jurist og ph.d i menneskerettigheder. Illustration: Institut for Menneskerettigheder
»At lægge vægt på ikke-vestlig etnisk herkomst i sagsbehandlingen af den enkelte borger er diskrimination, med mindre, at der er tale om positiv særbehandling. Hvis det skal være positiv særbehandling, skal det være frivilligt og et tilbud, og det skal være entydigt positivt. Det tror jeg ikke der er tale om her.«
Maria Ventegodt tror ikke, det er entydigt positivt, at blive anset for at være i risikogruppen for langtidsledighed:
»Måske fører det til tilbud om ekstra støtte og hjælp, men jeg tror også, det kan indebære en stigmatisering og en risiko for, at man bliver underlagt mere kontrol og flere krav, i forhold til at bevare sin dagpengeret.«
I strid med lov om forskelsbehandling
Derfor er det efter Maria Ventegodts mening i strid med lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Denne lov regulerer adgangen til jobs, men også adgangen til beskæftigelsesfremmende indsatser.
»Den siger, at i det hele taget må man ikke forskelsbehandle på arbejdsmarkedet i forhold til etnicitet og race.«
Et jobcenter må altså ikke lægge vægt på ikke-vestlig etnisk oprindelse, når det vurderer, hvilken indsats, det skal tilbyde dig som borger.
»Hvis Anders og Achmed har samme beskæftigelseshistorik, uddannelse osv., så skal de have fuldstændigt samme tilbud.«
Det er frivilligt, om den ledige og sagsbehandleren vil benytte værktøjet. Er det stadig ulovligt, selvom det er frivilligt?
»Hvis det skal være lovligt, skal det være entydigt positiv særbehandling. Det sidste har jeg svært ved at se er opfyldt, ved risiko for langtidsledighed.«
At den ledige selv har givet lov gør det ikke lovligt?
»Ikke udelukkende. Men jeg vil også gerne stille spørgsmålstegn ved, om det er entydigt frivilligt. Som jeg forstår det, er det noget, som popper op på skærmen med det samme, og så bliver der sat kryds ved, at du er af ikke-vestlig herkomst.«
Styrelse: Det er frivilligt og har ikke indflydelse på dagpenge
Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering mener, at det klart fremgår, at der er tale om et frivilligt redskab og også, at udfyldelsen ikke har indflydelse på borgerens ret til dagpenge. Det skriver styrelsen i et skriftligt svar til Version2. Dermed skulle det ikke være med kant på lov om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
»Det har hidtil været STARs vurdering, at der er hjemmel til brugen af herkomstoplysninger i redskabet i dets nuværende udformning. Således er anvendelsen af herkomst i forbindelse med profilafklaringen fremgået eksplicit af såvel det lovforslag som første gang hjemlede redskabet (beskæftigelsesreformen i 2014) og den politiske aftale herom og af det lovforslag fra foråret 2019, der udmønter den nye lov om en aktiv beskæftigelsespolitik.«
STAR har imidlertid noteret sig, at bl.a. Institut for Menneskerettigheder har sået tvivl om lovligheden af brugen af herkomstbegrebet i profilafklaringsværktøjet, skrives der i svaret.
»Denne kritik tager styrelsen selvfølgelig alvorligt og har derfor har taget initiativ til, at få spørgsmålet belyst nærmere, og vi er i dialog med Institut for Menneskerettigheder om den måde, hvorpå herkomst-oplysninger indgår i redskabet. Der er tale om nogle forskellige juridiske fortolkninger og konsekvenserne heraf, som vi er glade for at kunne tage en dialog om med relevante fagfolk.«
Styrelsen fortsætter:
»Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at denne kritik ikke blev fremsat i forbindelse med det lovforslag fra 2014, som udmøntede den politiske aftale om etablering af et profilafklaringsredskab, selvom det heraf fremgik, at herkomst ville være én af de oplysninger, der kunne indgå. Vi har ikke en konkret tidsplan for processen, men har samme interesse som alle andre i, at der altid er størst mulig klarhed om rammerne for profilafklaringsredskabet.«
#1 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 08:01
Salamimetoden....
"Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering mener, at det klart fremgår, at der er tale om et frivilligt redskab og også, at udfyldelsen ikke har indflydelse på borgerens ret til dagpenge. "
Hvordan og hvor fremgår det klart og tydeligt for borgeren? Og fremgår det også klart og tydeligt, at man bliver profileret for tid og evighed (gætter jeg på - hvad er egentligt slettefristen for dette? Og kan man få indsigt i logaritmen med ens data)?
"Således er anvendelsen af herkomst i forbindelse med profilafklaringen fremgået eksplicit af såvel det lovforslag som første gang hjemlede redskabet (beskæftigelsesreformen i 2014) og den politiske aftale herom og af det lovforslag fra foråret 2019, der udmønter den nye lov om en aktiv beskæftigelsespolitik."
Ja - endnu et eksempel på, at vi har fået magtpartier, som efter salamimetoden i det skjulte arbejder på at undergrave menneske- og frihedsrettigheder.
"»Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at denne kritik ikke blev fremsat i forbindelse med det lovforslag fra 2014, som udmøntede den politiske aftale om etablering af et profilafklaringsredskab, selvom det heraf fremgik, at herkomst ville være én af de oplysninger, der kunne indgå. "
Hø! Var der ikke noget med, at selv forligspartierne ikke var nået helt om på side 1400-et eller andet, hvor det meget manipulerende var nævnt, at man ville indføre denne profilering - som i parentes bemærket også rammer mange andre grupper?
Jeg bliver desværre nødt til også her at henvise til, at FN's rapportør er meget bekymret over denne type udvikling, hvor den offentlige digitalitis indgår mafiaagtige aftaler med tech-giganter og andre om, at "anything goes" i den digitale underverden - når bare det er de svageste, det går ud over: https://www.theguardian.com/technology/2019/oct/16/digital-welfare-state...
#2 Bjarne Nielsen 17. oktober 2019 - 08:07
Hvordan og hvor fremgår det klart og tydeligt for borgeren?
Og en ting er de eksplicitte udsagn, noget andet er de implicitte forventninger. Der er jo et meget skævt magtforhold, og man kommer nemt ud i overvejelser om, ikke allerede fra starten at udstille sig selv som være besværlig eller usamarbejdsvillig, når man nu er så afhængig af modpartens vurderinger og velvilje.
#3 Bjarne Nielsen 17. oktober 2019 - 08:20
Jo, lige præcist. Jeg sad også tilbage med følelsen af, at der er i overførst betydning også her var tale om "noten i bunden af arkivskabet, der var stillet ind i det nedlagte toilet bag døren med skiltet med 'pas på leoparden' nede i kælderen uden lys, og hvor trappen var væk".
Hvis man som myndighed/forvaltning ikke synes, at man får nok ud af høringsfasen, så er der mange ting, som man selv kan gøre. Som f.eks. at være mere tydelig i sin kommunikation. Som f.eks. at sørge for rimelige frister, herunderikke at lægge det i en ferieperiode, sammen med alle andre høringer. Som f.eks. at gøre det langt mere tydeligt, at det rent faktisk ikke opfattes som en pligtopgave og et nødvendigt onde.
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste, som efterlades med et indtryk af, at det bare er noget som skal overstås, og hvis vigtigste funktion efterfølgende er, at kunne dække bagdel af. Som det da også sker her.
#4 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 08:27
https://jyllands-posten.dk/indland/ECE11691760/bedre-digitalisering-krae...
Lyder smukt - jeg vil se det, før jeg tror det. "Brugerpanel"? Gad vide, hvordan det er sammensat?
#5 Niels Madsen 17. oktober 2019 - 08:56
Fuldstændigt tidstypiske svar fra STAR...
...der som alle de andre glatte ål og sociopater i centraladministationen er fulde af løgn og altid anvarsfri overfor lov og ret.
#6 Povl Hansen 17. oktober 2019 - 09:25
ikke-vestlig etnisk oprindelse,
"Et jobcenter må altså ikke lægge vægt på ikke-vestlig etnisk oprindelse, når det vurderer, hvilken indsats, det skal tilbyde dig som borger."
Det er da direkte vrøvl, selvfølgelig må der lægges vægt på hvis der er noget kulturelt der hindrer en borger i af komme ud på arbejdsmarket
#7 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 09:33
Re: ikke-vestlig etnisk oprindelse,
selvfølgelig må der lægges vægt på hvis der er noget kulturelt der hindrer en borger i af komme ud på arbejdsmarket
Så kunne de jo spørge om det, i stedet for at generalisere?
#8 Christian Nobel 17. oktober 2019 - 09:56
Re: A pro pos...
Og gør det nu livet så rosenrødt?
"Hvis du skal flytte eller skal skilles, giver digitale guides på borger.dk i dag langt bedre hjælp"
I "gamle dage" afleverede man en flyttemeddelelse på det lokale postkontor, og så gik det meste derfra - så er det blevet nemmere for borgeren nu, eller er det blevet nemmere for systemet?
Og hvordan flytter man overhovedet hvis man ikke har det såkaldte NemID?
Skilles - hmm, skal en så vigtig begivenhed i ens liv reduceres til noget der er "digitalt let"?
#9 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 10:03
Det kan meget nemt blive en maraton. Jeg har ældre familiemedlemmer, som blev sendt rundt til 4 forskellige "borgerservices", før det lykkedes. Ingen steder mente man, at det var den slags "borgerservice", man skulle beflitte sig med..
#10 Simon Mikkelsen 17. oktober 2019 - 11:29
Det er ikke så underligt, at det er svært at gøre ting uden NemID. Hele systemet er bygget op omkring at folk foretager selvbetjening og betjening af borgere uden NemID kræver at systemerne også understøtter denne indgang. Til en vis grænse kan det klares af mulighederne for at rette ting, men det kræver også en del ekstra af både IT, uddannelse og manuelle processer at understøtte et scenarie nummer 2. Det bliver nok ikke meget bedre og om en årrække er der ingen vej udenom.
#11 Christian Nobel 17. oktober 2019 - 11:43
Hele systemet er bygget op omkring at folk foretager selvbetjening og betjening af borgere uden NemID kræver at systemerne også understøtter denne indgang.
Og er vi så også så sikre på det?
For jeg synes mange gange der er kommet historier frem om at hele digitaliseringen i det store hele bare er en wrapper omkring processerne, så man alligevel jævnligt sidder i forvaltningerne og tamper oplysningerne ind en gang til.
Under alle omstændigheder er systemet ikke bygget op omkring selvbetjening, men om en ide om hvordan man over tid kan få voldbollet alle landets borgere ind i et centralstyringssystem, så man på den måde kan få lavet en firewall mellem borgere og system.
Jeg opgav halvvejs gennem Kafkas "slottet" fordi hans sprog simpelthen er så håbløst, men pointen allerede der var helt klar - at der var ingen i det omkringliggende samfund som egentlig vidste hvad der skete på slottet, og al kommunikation var på slottes præmisser.
På Wikipedia er der egentlig en meget god og fyndig beskrivelse af hvad Kafka skrev:
"Ligesom andre værker af Kafka handler Slottet i høj grad om menneskelig alienation och absurd bureakrati."
Og igen, en rigtigt lavet digitalisering tager udgangspunkt i borgerne, og kan godt håndtere at der er borgere som ikke bruger størrelse 41 i sko.
#12 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 11:45
Det bliver nok ikke meget bedre og om en årrække er der ingen vej udenom.
Hvad gør vi så med alle de borgere, som er ude af stand til at håndtere den eskalerende digitalitis?
I mine øjne er det en forbrydelse at indrette samfundet, så en stor gruppe ikke har en chance for at hænge på - herunder f. eks. afskaffelse af kontanter. Og hvis man ikke engang kan få hjælp, når man henvender sig på "Borgerservice" (anførselstegnene er helt bevidste), hvad skal man så gøre?
Gad vide hvilke tanker det besluttende digitalitis-lag (digi-mafiaen)egentlig gør sig om dette, når de træffer disse beslutninger? Tror de i ramme alvor, at disse grupper simpelthen vil forsvinde i den blå luft?
I så fald lider de af seriøst realitetssvigt.
#13 Anne-Marie Krogsbøll 17. oktober 2019 - 11:49
Ja - og oven i købet kan stjæle deres menneskeret til privatliv og sælge dette til overvågningskapitalister og tech-giganter. Eller bare bruge dem til egne magtbevarende og udnyttende formål.
Vi bliver kuppet - men det hele foregår i et digitalt røgslør.
#14 Knud Larsen 17. oktober 2019 - 12:25
Sådan har juraen fungeret i mange år. I 80'erne mener jeg det blev indført, at dommerne skal dømme efter kommentarerne i loven? (Utroligt og ringe) Og siden da finde rman oftere og oftere, at kommentarer ikke er ækvivalent med selve loven - det er altså rent humbug.
#15 Jakob Skov 17. oktober 2019 - 13:06
Det er lidt definitionen på "hovedet under armen"-digitaliseringen.
Projektet falder imellem administration og forskning.
Det nuværende status for systemet er manglende/forskellig informationsgrad til borgeren der gør samtykke uigennemskueligt og etnicitet burde være konkretiseret ud før man opskalerer, så man undgår de små-racistiske konklusioner som etnicitet vil give! Det er ikke ligefrem nyt at etnicitet er et problematisk datapunkt.
Havde det været forskning og igennem puljernes granskning var de punkter formentlig blevet opklaret tidligere, men man har på gedulgt vis valgt at gå uden om den slags armslængder og implementeret direkte i administration.
#16 Lars Christensen 17. oktober 2019 - 13:42
Som udgangspunkt bør offentlige myndigheder overholde samme regelsæt som kravene er til private indenfor lov og ret samt ikke mindst moral.
Når STAR helt forbløffet udtaler at man er ærgerlig over at få kritikken nu, så taler man faktisk mod bedre vidende, fordi i følgende artikel fra maj måned i år, https://www.version2.dk/artikel/datatilsynet-vil-se-naermere-paa-profile... der visualiseres den omfattende manipulering som STAR foretager ved at benytte amerikanske advokatmetoder med at overdænge alle høringspartnere med voldsomt store datamængder - sagt med andre ord: Hvordan kan STAR igen være forbløffet? Det kan STAR kun, hvis de forventer at danskerne er dumme og at de har glemt STAR's sidste skandaleoptræden. STAR burde kaste sig på ryggen og droppe ALLE undskyldninger NU!
Med venlig hilsen Lars C PL Brake
#17 Peter Tagesen 17. oktober 2019 - 15:21
Tilsyneladende. En kvindelig ven, der var gift med en mand, der var IT-mongol, tog sig af alle hans sager, hvor NemID var påkrævet. Og det gjaldt også den direkte skilsmisse mens han var på job. Hun fortalte mig, at det tog hende 5 minutter.
Det var 5-6 år siden.
Politikerne har talt om at stramme netop den procedure op og gøre det mere besværligt, da man fandt ud af at det ikke var så hensigtsmæssigt. Om det er sket, ved jeg ikke.
#18 Mogens Lysemose 18. oktober 2019 - 01:29
»Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at denne kritik ikke blev fremsat i forbindelse med det lovforslag fra 2014, som udmøntede den politiske aftale om etablering af et profilafklaringsredskab
Jeg er forvirret! Jeg mener jeg har lært at Folketinget er lovgivende magt og regeringen herunder styrrelser er udøvende (administrative) magt, der skal følge lovteksterne men ikke skrive dem?
Det er det man kalder magtens tredeling (hvor 3. Part er domstolene).
Hvordan hænger det sammen med at styrrelser tilsyneladende selv har skrevet den lov som de administrerer efter?
#19 Anne-Marie Krogsbøll 18. oktober 2019 - 06:20
Mon ikke det er det, der falder ind under "minister-beføjelse"? I givet fald viser det jo, hvor farligt det er, at den ladeport bliver en del af flere og flere lovforslag....
#20 Aslak Stage 20. oktober 2019 - 22:29
Problemet er vel at det er embedsapparattet, som laver lovudkastene på baggrund af politikernes ønsker og efter at de er blevet vedtaget, som det skal jf. magtens tredeling, så er det embedsapparattet (styrelser, departementer m.fl.) som laver fortolkningen af hvordan tingene så gøres. Og der er magtens tredeling stadig overholdt.
Og der svigter politikerne!!! De overlader det alt for ofte til embedsapparattet at være selvstyrende og enerådige.
Hvorfor er jeg ikke helt sikker på. Desværre tror jeg at politikerne for ofte er bange for at virke dumme og også at have for klare holdninger.(For tænk nu hvis man kunne holde dem op på det:-)
Og herudover tror jeg desværre også at politikerne og djøfferiet(embedsstanden, særligt chefniveauet) selv er blevet fanget af deres egen vrøvlesnak om at tingene er meget komplekse og at plebs(alm. mennesker) ikke forstår hvad der foregår.
Og derfor er der ingen af parterne som tager ansvar og det hele kører bare derudad uden omtanke for konsekvens og menneskelige omkostninger.
Det er jo for det fælles bedste, må vi jo forstå og ellers er vi jo bare sådan nogen, som ikke vil fremskridtet!!! (Ironi!!)
#21 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 09:27
Dataprofilering er af generalisere.
#22 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 10:29
Hele profileringstanken, er i strid med kravet om at alle skal behandles lige, og tilbydes lige muligheder i behandlingen. Den eneste årsag til at etnicitet er særskilt beskrevet, er at der historisk har været en række problematiske sager netop her. Lyshårede med 7 fregner på venstre hånd, skal tilbydes samme muligheder for arbejdsprøvning, som andre. Dette uanset om profileringen måtte vise, at lige præcis folk med disse træk har en lavere successrate end andre. Hele sagen er tegn på en rystende mangel på etik og moral.
#23 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 11:32
Hele sagen er tegn på en rystende mangel på etik og moral.
Personligt syntes jeg dit indlæg er rystende !
Du starter med at sige at alle skal behandles lige, og tilbydes lige muligheder, men ender med at sige der er visse punkter man skal ignorere, men det er jo ikke at behandler alle lige, og slet ikke hvis netop de punkter du vil ignorere er grunden til at de personer ikke er kommet i arbejde
#24 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 12:15
Jeg tror at du skal læse indlægget igen. Peter skal have samme muligheder som Poul, uanset om Peter tilfældigvis profileres til at ligge i en gruppe, som statistisk set klarer sig dårligere end den gruppe Poul lander i. Så uanset om 95% af lyshårede med 7 fregner på venstre hånd, har fejlet i aktivering i et kontorjob, så skal den næste stadig tilbydes muligheden. Og persiske Sulejma, som taler godt dansk, skal også have muligheden, selvom der måtte være 95%, med samme afstamning, som ikke kan et ord. Profilering er i modstrid med kravet om lige muligheder. At fjerne et punkt fra ligningen (etnicitet, som det nævnes i artiklen) ændrer ikke på at profilering netop er generalisering, og dermed driver forskelsbehandling.
#25 Jakob Skov 21. oktober 2019 - 12:38
Hele profileringstanken, er i strid med kravet om at alle skal behandles lige, og tilbydes lige muligheder i behandlingen
Det er en fremragende pointe: Du er sort, amerikaner, mand og du er 20-50 år. Derfor skal bilen undersøges for hash!
Det at forudsige fremtidige specifikke handlinger ud fra generelle og data er et stort no-go i en retsstat. Specielt hvis det anvendes ** imod** personer. At anvende det for personer er tvivlsomt, men lad da personen vælge (Antager "uskyldig til det modsatte er bevist"-princippet)!
Om det er etik og moral og for hvem er et spørgsmål? Man kan også kalde det data-faglighed og komme uden om de mest ømtålelige problemer. Men hvis man politisk ikke skal være fagligt klædt på for at være minister, er det uagtet i lovudformningsprocessen der må kigges indad og et data-etisk råd lugter i det mindste af det rigtige!
#26 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 13:33
At anvende det for personer er tvivlsomt, men lad da personen vælge
Som minimum lander man i samme problematik, som i en prioritering. Hvis man prioriterer noget op, er der andet man prioriterer ned. Jeg mener så også at vi har spørgsmålet om, hvem som afgør, hvad der er "for" nogen. Der er nærmest en uendelig mængde af uhyrligheder, som er fortaget for "nogens eget bedste".
#27 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 14:01
Om det er etik og moral og for hvem er et spørgsmål? Man kan også kalde det data-faglighed og komme uden om de mest ømtålelige problemer.
At lave statistik er et væktøj, som man kan bruge til at blive klogere på forskellige generelle tendenser, eller udfald. Profilering er vel, når man kobler disse statistikker på enkeltindivider, og målretter mulighederne efter den generelle profil. Er det ikke netop et etisk valg, om man gør det eller ej ?
#28 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 14:22
Jeg tror at du skal læse indlægget igen. Peter skal have samme muligheder som Poul,
"Jeg tror at du skal læse indlægget igen. Peter skal have samme muligheder som Poul
lige præsis, men hvis Peters problem skyldes etnicitet, så må han åbentbart ikke få hjælp, men det må Poul godt fordi hans problem er af han mangler et trucker certificat
også er det jo netop ikke lige for Peter og Povl, også spørger jeg igen hvorfor dette behov for af nægte af hjælpe Peter ?
#29 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 14:32
Det at forudsige fremtidige specifikke handlinger ud fra generelle og data er et stort no-go i en retsstat.
Hvorfor ? Hvis erfaringen siger af der blive ballede når FCK og Brøndby spiller fodboldkampe så er det smart af sende politiet der ud på forhånd, selv om man ikke ved af der bellede til netop denne kamp
Derimod kan erfaringer også sige af hvis 2 serie 5 hold på lolland spiller mod hinaden så er det slet ikke nogen tilskurer, så der behøver ikke et stort politi opbud
men noget som jeg anser som et "no-go" er den af stigende brug af engelsk i dansk
#30 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 14:49
men hvis Peters problem skyldes etnicitet, så må han åbentbart ikke få hjælp
Jeg forstår simpelthen ikke hvad du mener. Etnicitet er ikke et problem, eller et behov.
#31 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 15:01
Hvis erfaringen siger af der blive ballede når FCK og Brøndby spiller fodboldkampe så er det smart af sende politiet der ud på forhånd, selv om man ikke ved af der bellede til netop denne kamp
Absolut, men de skal stadig kun anholde dem, som laver ballade, og ikke alle som bærer FCK-tørklæde, fordi en profilering viser at ballademagerne bærer tørklæde.
#32 Jakob Skov 21. oktober 2019 - 15:44
Hvor meget kontrol man foretager er et spørgsmål om ressourcer og prioriteringer. Bemærk at der er omkostninger ved at bygge og vedligeholde sådanne systemer. Vær i øvrigt opmærksom på at man ikke bør forlade sig på en enkelt metode til kontrol, da det giver et klassisk våbenkapløb med mere hårdkogte individer. Databehandling kan hjælpe i prioriteringer, men det skaber blindhed for "afvigere", det skaber sorte-tal om man vil...
Fodboldkampe+uroligheder er desværre næppe specifikt nok til at profileringen kan have særlig meget retslig betydning. Det er ej heller en handling i den mente forstand.
#33 Jakob Skov 21. oktober 2019 - 16:30
Profilering er vel, når man kobler disse statistikker på enkeltindivider, og målretter mulighederne efter den generelle profil. Er det ikke netop et etisk valg, om man gør det eller ej ?
Min kattelem er at det etiske valg netop ikke er uafhængig af de anvendte data og metoder. Hvad der vejer tungest kan diskuteres, men det faglige i data-udvælgelse og metode-valg kan have stor betydning på det etiske. Det er ikke for ingenting at diskussionen er svær!
"For nogen" bliver let uhyrligt. "For mig" er noget andet. Du har dermed ret så langt at hvem der afgør hvad der er for/imod er alfa og omega. Hvor langt det er "mig" der bestemmer er spørgsmålet så. Jeg så gerne et lidt større råderum for individet i det store hele så kommune/region versus stat/nation versus EU blev ligegyldigt i flere tilfælde.
#34 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 17:07
Etnicitet er ikke et problem,
I det her tilfælde er det. Spørgsmålet er hvorfor vil du ikke hjælpe Peter ?
#35 Povl Hansen 21. oktober 2019 - 18:59
Absolut, men de skal stadig kun anholde dem, som laver ballade
Så vi er altså enige om at det er ikke “no-go” ?
#36 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 20:29
Spørgsmålet er hvorfor vil du ikke hjælpe Peter ?
Peter skal lige præcis samme hjælp som alle andre, for de samme problemer som alle andre. Jeg anerkender ikke, at etnicitet skulle være et problem.
#37 Gert Madsen 21. oktober 2019 - 20:31
Profilering er personligt. At politiet stiller op ved en problematisk fodboldkamp er ikke profilering,
#38 Povl Hansen 22. oktober 2019 - 08:58
Så skulle dit svar have været - jeg vil ikke hjælpe Peter da jeg ikke anderkender hans problem -
Også er tilbage til hvorfor vil du ikke hjælpe Peter ?
#39 Gert Madsen 22. oktober 2019 - 09:12
Man kan ikke afhjælpe ikke-problemer. Slut herfra. Det er ren trolling.
#40 Povl Hansen 22. oktober 2019 - 12:32
Der er ærgerligt for Peter at du vælger at ignorere hans problemer
#41 Carsten Jensen 24. oktober 2019 - 15:17
Det er en underlig diskution. Adgangen til arbejdsmarkedet er formodentlig stærkt afhængig af individets herkomst, køn, race og alder. Jeg er for kort tid siden blevet ledig da firmaet gik konkurs. Der har jeg opevet en aldersdiskrimination, jeg er blevet tilbudt et kursusforløb, personer under 25 år er blevet tvunget, alternativt mister de dagpenge. Det var måske rimeligt at man på samme måde "tvang" et par af deltagerne til at deltage i et danskkursus.
Det er sygt og snævertsynet, at fastholde at en vigtig dataparameter ikke må registreres, blot fordi det har noget med race eller herkomst at gøre. En manglende registrering gør det umuligt at forbedre forholdende, med andre ord der er ikke noget belæg for at påstå at der er nogen form for diskrimination, bortset fra aldersdiskriminationen.
Hvis en 24 årig føler sig diskrimineret, vil de fleste bare trække på skulderne og sige " det er vist ikke så tosset"
Når man så beder om en anden betydende og dermed relevant relevant data råbes der "racisme"
#42 Tobias Volfing 24. oktober 2019 - 16:06
Re: Betydende data
Det er sygt og snævertsynet, at fastholde at en vigtig dataparameter ikke må registreres, blot fordi det har noget med race eller herkomst at gøre
Så tror jeg sgu nok lige alle de røde advarselslamper gik i gang.
Din race eller herkomst er IKKE en vigtig dataparameter, heller ikke i forhold til sprogkundskaber (som var din anke) - min race eller herkomst siger intet fornuftigt om mine sprogkundskaber. Lige så er dit køn eller andre parametre vi diskriminerer på relevante dataparametre.
Hvis jeg er arbejdsløs kan det da være fløjtende ligegyldigt om jeg identificerer mig selv som mand, hund eller intet køn, og hvor vidt mine forældre og bedste forældre er født i Afrika eller i Europa - det har ingen relevans for hvilket arbejde jeg kan tage.
Hvis der er noget der er 'sygt' og 'snævertsynet' så er det at opbygge kæmpe registre med følsomme oplysninger uden noget reelt formål.
#43 Tobias Volfing 24. oktober 2019 - 16:10
Lige så er dit køn eller andre parametre vi diskriminerer på relevante dataparametre.
Der mangler naturligvis et kæmpe IKKE. De er naturligvis IKKE relevante dataparametre.
Jeg nåede ikke at rette inden timeren løb ud.
#44 Povl Hansen 24. oktober 2019 - 16:40
Det må være det man kalder Falsk alarm
Kultur og Sprog er vigtige parameter og skal selvfølgelig med, også selv om der står et et par forvirrede politiske korrekte ovre i hjørnet og skriger