Økonomi og parforhold | Hvad sker der med din økonomi, når du bliver gift? - Santander.dk
Bedre økonomi > Ægtefælle eller kæreste? Det betyder forholdet for din økonomi
Ægtefælle eller kæreste? Det betyder forholdet for din økonomi
Hvad sker der egentlig med din økonomi, hvis du bliver gift, og er det en fordel, eller er det bedre at forblive kærester? Få svarene lige her.
Det er ret vildt at blive gift. Du lover et andet menneske at blive sammen resten af livet og dele alt, hvad dertil hører af udfordringer, glæder og sorger. Socialt og kulturelt kan ægteskabet være en stor ting, som potentielt kan rykke ved dit selvbillede og folks opfattelse af dig, men hvad med økonomien? Hvad sker der egentlig formelt, hvis du bliver gift?
»Hvis man bliver gift, bliver man ikke længere opfattet som et individ, rent juridisk og skattemæssigt, men som en del af det fællesskab, ægteskabet er,« fortæller Lone Eriksen, der er uvildig økonomisk mentor på primaliva.dk.
»Ved ægteskabets indgåelse bliver I sambeskattet. Det betyder, at man rent skattemæssigt bliver sambeskattet, og i øvrigt har man som udgangspunkt fælleseje for det, man tager med ind i ægteskabet såvel som det, I sammen skaber i ægteskabet. Fordi man deler det, der er i parforholdet,« siger hun og understreger, at det er muligt at lave en skriftlig aftale forud for ægteskabet, hvis man ikke ønsker, alt skal indgå i fælleseje.
De juridiske rammer er oprindeligt lavet for at beskytte den svage i parforholdet. Tidligere skulle ægteskabet beskytte kvinden, som ikke var på arbejdsmarkedet og derfor ikke tjente egne penge. Ved at opfatte parret som en enhed og give parret fælleseje sikrede man derved, at kvinden fik andel i parrets formue i forbindelse med skilsmisse.
»Betydningen er efterhånden udlignet, fordi kvinden i dag tjener egne penge og ofte omtrent det samme som deres mænd,« mener Lone Eriksen.
Læs også: Camilla og Lasse er blevet forældre - "Se vores babybudget"
Ægteskabet sikrer endvidere, at parret arver hinanden. Skulle der ske et dødsfald blandt én af ægtefællerne, sikrer man med ægteskabet, at formuen arves af den efterladte ægtefælle. Der kan igen være særlige forhold, der skal tages højde for, eksempelvis hvis afdøde har børn fra et tidligere forhold. Overordnet skaber den automatiske arveret dog tryghed og stabilitet for børnene idet, at formue og bolig arves af den efterladte forælder.
»Man kan sige, at forholdets status typisk ikke har en mærkbar betydning for den daglige økonomi i dag. Det er kun i forbindelse med alvorlige begivenheder, at det får betydning,« siger Lone Eriksen.
Et af de områder, hvor ægteskabet kan gøre en forskel i mindre grad, er i forbindelse med sambeskatningen. Den betyder nemlig, at I som ægtefolk blandt andet kan overføre uudnyttede personfradrag og underskud, hvis én af jer ikke udnytter det til fulde.
»Til gengæld kan I ikke overføre uudnyttede bundfradrag, for topskat kan ikke overføres mellem ægtefæller,« siger Lone Eriksen.
Fælleseje og fællesøkonomi
Som nævnt tidligere giver ægteskabet som udgangspunkt fælleseje, men det etablerer ikke fællesøkonomi. Selvom de to begreber måske lyder lidt som hinanden, er der tale om to vidt forskellige størrelser.
Fælleseje er et juridisk begreb, som i grove træk betyder, at dét, du ejer af formue eller gæld, og hvad din partner måtte eje, ejer I sammen, efter I er blevet gift, med mindre I laver en aftale om særeje eller en ægtepagt.
Hvis én af jer har gæld, bliver den anden part ikke automatisk debitor for lånet, og Lone Eriksen fraråder, at den gældsfrie ægtefælle skriver under på den andens gæld.
Læs også: Hvilke begreber skal jeg kende, når jeg tager et privatlån
»Hvis der er stor forskel på, hvad I bringer ind i ægteskabet, kan det være en god idé at etablere særeje. Det er en god måde at sikre en formue på,« siger Lone Eriksen.
Den økonomiske “drift” af forholdet i det daglige er, hvad man forstår ved fællesøkonomi. Hvis man har den samme NemKonto, hvor lønnen går ind i den samme pulje, og man betaler regningerne, husleje og indkøb af denne fælles pulje, så har man fællesøkonomi.
Det er med andre ord ikke et juridisk begreb, og fællesøkonomi er ikke afhængig af giftermål eller andre formelle samlivsformer.
Når det går galt med økonomien i et parforhold, sker det ifølge den økonomiske mentor ofte, fordi den ene part har stået med det alene, og den anden part har troet, der var styr på økonomien.
Lone Eriksen oplever, at det er et helt grundlæggende problem, at et par uanset forholdets status ikke snakker nok om økonomien i forholdet.
»Typisk kører den ene part økonomien alene, og trods kvindefrigørelse og generelt en god udvikling for ligeret er det ofte manden,« siger hun.
»Risikoen ligger i, at når man ikke hører noget, så regner man med, at det fungerer. Mister man overblikket, får man det måske ikke sagt, for man skammer sig over, at man ikke har styr på økonomien,« forklarer Lone Eriksen, som jævnligt bliver kontaktet af par, der har ondt i økonomien, fordi det viste sig, der ikke var styr på den.
Derfor lyder opfordringen fra den økonomiske mentor at være sammen om økonomien, uanset om I er gift eller kærester, både for økonomiens skyld og for jeres forholds skyld.
Der er tidspunkter, hvor det giver mere mening end andre at starte en opsparing. Bliv klogere på, hvad det betyder her.