⭐Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer. Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer. Jan Øberg
Download "Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer. Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer. Jan Øberg"
1 Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer Jan Øberg TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning Lund, Sverige & Tænketanken NyAgenda2 Indhold Resumé af udredningens hovedkonklusioner 4 Indledende bemærkninger 6 Begrebsapparatet hvad fred ikke er men kunne være 8 To måder at praktisere fred på - militært baseret sikkerhed versus konflikthåndtering og voldsreduktion 13 Vejledning de relevante afsnit i forslaget til forfatning 15 Sammenfatning og struktur Sikkerhed EU og den direkte vold 17 Sammenfatning Sikkerhed EU og den strukturelle vold 36 Sammenfatning Sikkerhed EU og den kulturelle vold 39 Sammenfatning Sikkerhed EU og den miljømæssige vold 43 Sammenfatning 45 Fred som konflikthåndtering og voldsreduktion EU og reduktionen af den direkte vold EU og reduktionen af den strukturelle vold EU og reduktionen af den kulturelle vold EU og reduktionen af den miljømæssige vold 60 Efterskrift 62 De vigtigste dokumenter og udvalgte hjemmesider 63 Om forfatteren 23 Resumé af udredningens hovedkonklusioner Denne enmands-udredning indeholder en makroanalyse af områderne forsvar, sikkerhed, udenrigspolitik, konflikthåndtering og fred i EU s politik og i forslaget til forfatning. Den går bevidst ikke i detaljer med enkelte lande eller enkeltstående problemområder, men ser på begreber, værdier og målsætninger på det overordnede plan. Den opstiller først et teori og analyseapparat. Derefter analyserer den hvad der faktisk siges og gøres i EU-regi og kritiserer det ud fra et antal eksplicitte kriterier. Den gennemgår tillige hvad der ikke står men kunne have stået i forfatningsforslaget. Udredningen arbejder på EU s egne præmisser i den forstand at den tage tre vigtige fakta om EU alvorligt: at Unionens ledere opfatter sig som fredens forkæmpere, at forfatningen nævner freden som Unionens første mål samt at EU udtrykkeligt ikke kun er et fredsprojekt inden for Europa men også skal skabe en bedre verden for alle, det vil sige også for de 92 procent af menneskeheden, der lever uden for Unionen. Der findes i hovedsagen to opfattelser af hvorledes man kan skabe mere fred i verden. Den ene giver udtryk for at hver stat og overstatslige enheder først og fremmest har brug for en militært baseret forsvar og sikkerhed; den accepterer således, at der findes en god vold, der i et vist omfang skal balancere eller udrydde en ond vold. Den anden hovedopfattelse hævder at det, der skal til, er mere konfliktkundskab, mere professionel konflikthåndtering og en principiel problematisering af volden som sådan samt at når vi har opnået dét, så vil der være mindre brug for våbenmagt. I udredningen opereres der med de to nævnte fredsopfattelsers relationer til fire dimensioner, nemlig direkte vold, strukturel vold, kulturel vold og miljømæssig vold. Analysen, kritikken og alternativerne foregår således over otte hovedafsnit. EU betegnes ofte som et fredsprojekt, dog uden at det klargøres hvad der menes med ordet fred. Denne udredning viser imidlertid entydigt, at forfatningsforslaget og Unionens allerede vedtagne politik og institutioner kun er udtryk for fred i førstnævnte forstand, altså militært domineret forsvar og sikkerhed. Intet tyder på at EU vil bidrage til at den direkte vold i verden reduceres. Forfatningen, der intet siger om nedrustning, menneskelig sikkerhed, dialog eller udfordrer eksistensen af kærnevåben, forpligter direkte medlemsstaterne til at opruste fremover. Meget tyder på at øget våbenmagt og militarisering af politikken kan blive en central del af EU s fremtid, i øvrigt også selvom Unionen hverken har en gennemarbejdet trusselsanalyse eller europæisk sikkerhedsdoktrin. Udredningen viser også at EU som fredsprojekt ikke tilnærmelsesvis er så intellektuelt konsistent eller visionært som FN-pagten. Det konstateres faktisk 34 at udkastet til Forfatningen må ses som et alvorligt tilbageskridt i forhold til FNpagtens normer og værdier. Under de få temmelig uforpligtende formuleringer om at fred i verden er ønskværdig er det ikke muligt at finde konkrete målsætninger om almindelig voldsreduktion i Europa eller verden, en gennemtænkt principfast og professionel konflikthåndtering med vægt på civile midler eller almen nedrustning herunder atomnedrustning. Hvad gælder den strukturelle vold konkluderer udredningen at der i forslaget til EU-Forfatning - udover henvisninger til holdbar udvikling, ulandsbistand, humanitær bistand, handel og markedsmekanismer samt normen om ligestilling for kvinder ikke synes at være nogen videre forståelse for omfanget af det globale underudviklings- og fattigdomsproblem. Der findes ingen nye normer og tilstræbes ingen politisk kraftanstrengelse, der står i proportion til de globale problemers størrelse og den hurtighed hvormed det burde afhjælpes. I EU synes man at være ubevidst om Europas egen kolonialistiske og krigeriske historie set gennem andres øjne. Det er ikke faldet forfatterne af Forfatningen ind at Unionen kunne have et historisk medansvar for i det mindste nogle af verdens nødlidende, ikke mindst i Afrika. Skønt den internationale terrorisme gøres til en hovedtrussel mod EU leder man forgæves efter en overvejelse af den mulighed, at nød og følelsen af magtesløshed kunne være én blandt årsagerne til den terrortrussel, der nu rettes mod vestlige mål. Det er således et usædvanligt traditionelt og uproblematiserende verdensbillede, der træder frem i Forfatningen. Dernæst analyseres hvad EU s bidrag til at reducere den kulturelle vold i verden er. Når man betænker i hvor høj grad Europa i dag står over for interkulturelle forståelsesproblemer, og betænker at Forfatningsforslaget kommer til beslutning i en periode med voksende potentiale for kulturkonflikter især mellem dele af det kristne vest og dele af den muslimske verden, må hele behandlingen af andre kulturer og EU s rolle i forhold til dem siges at være passé ja, som skrevet med en missionerende colonial mind. Det er så meget mere beklageligt som EU har som målsætning at bidrage til fred i verden som helhed og ikke bare i Europa. Uden dialog, respekt for andres måder at definere grundværdier på og uden eksplicit vilje til at lære af hinanden, er det vanskeligt at se hvorledes EU skulle kunne bidrage til at mindske den kulturelle vold i verden. Endelig er der den miljømæssige vold. Taget for pålydende giver forslaget til EU-forfatning intet håb om en global miljømæssig regenerering og fremtidig bæredygtig udvikling. Den savner en helhedstænkning om forholdet mellem menneske, produktion, forbrug og natur. Forfatningens indbyggede tro på at evig økonomisk vækst og markedsøkonomi automatisk er forenelig med både en reduktion af volden mod naturen og løsning af fattigdomsproblemet 45 modsiges af en lang række seriøse undersøgelser, analyser af det globale systems økonomiske historie samt af scenarier som f.eks. Romklubbens seneste rapport. Vægtningen mellem de mange sider om markedets funktioner og de yderst beskedne to sider om miljøet, der vel at mærke ikke forpligter medlemsstater til nye tiltag men kun udtrykker bestræbelser, taler sit eget tydelige sprog. Dette sammenfatter indholdet af de indledende afklaringer og afsnittene 1-4. Derefter følger 25 store og mindre forslag i afsnit 5-8 til hvad EU kunne gøre for at fremme freden i den anden betydning, altså gennem konflikthåndtering og reduktionen af vold, den direkte, den strukturelle, den kulturelle og den miljømæssige. De er hverken et program eller udtømmende men fremsættes som konstruktive illustrationer og støttepunkter for den nødvendige videre folkelige debat. Udredningen afsluttes med en kort efterskrift og en vejledning til de vigtigste dokumenter og hjemmesider om disse spørgsmål. Indledende bemærkninger Denne enmands-udredning er blevet til på initiativ af den danske tænketank NyAgenda. Man har bedt mig undersøge hvad der fra et fredsforskningsperspektiv kan siges om EU i almindelighed og om forslaget til forfatning for EU i særdeleshed. Det ligger i sagens natur, at de følgende sider er udtryk for én persons opfattelse af både fredsforskningen og af EU. Det er således helt naturligt, at der findes andre analyser med andre svar på spørgsmålet om hvorvidt EU er en ny og lovende fredsaktør end dem, der gives her. Hvis udredningen kan bidrage til en bredere og mere struktureret debat om fredspolitik og forskellene mellem en sådan og traditionel forsvars- og sikkerhedspolitik, så vil den have opfyldt en vigtig del af sit formål. Efter det franske og hollandske nej til forfatningsforslaget er det blevet så meget desto vigtigere at udarbejde alternativer, som kan indgå i den nye debat om et andet Europa. I udredningen defineres fred bredere end som blot fraværet af krig eller fremtvunget våbenstilstand. Det traditionelle fokus på våbnene i verden noget som mainstream sikkerheds- og forsvarstænkning på den ene side og fredsbevægelser på den anden synes at have tilfælles erstattes af en bredere tilgang, der omfatter EU-landenes, EU-institutionernes og Forfatningens forståelse af samt værdier og politik vedrørende fire dimensioner: direkte vold, strukturel vold, kulturel vold og miljømæssig vold. 56 Makroperspektivet, herunder Unionens rolle i verdenssamfundet, og det brede fredsbegreb fastholdes ikke blot fordi det er teoretisk og politisk vigtigt, men også fordi det åbner mulighed for at læseren/brugeren af udredningen skal kunne føle, at det er OK at diskutere disse spørgsmål i et større tids- og rumsperspektiv. En forfatning en slags pagt mellem borgere og deres ledere - skal ikke tegne et øjebliksbillede og ikke fungere som en døgnflue, der er glemt i morgen. Den er livs- og samfundsfilosofi samt politik i ét, den er historie, nutid og fremtid i ét. Med forslaget til EU s Forfatning har vi endelig et politisk dokument og tema, der kun kan diskuteres i en ramme, der går ud over den traditionelle fireårige og som er såvel national, regional som global. Forfatningsforslaget er desuden bindende for over 450 millioner af verdens relativt mest privilegerede mennesker. Det er ganske vist kun 8 procent af menneskeheden, men EU har langt mere en 8 procent af den økonomiske, politiske, kulturelle og militære magt i verden. Teksten til Forfatningen, som stats-, og regeringschefer samt udenrigsministre underskrev den 29. oktober 2004, er altså et centralt objekt i denne udredning. Uanset om forfatningsforslaget ender med at blive vedtaget, ikke vedtaget men i praksis anvendt fremover, eller havner i papirkurven er diskussionen om det på ingen måde uvæsentlig. Dels er forfatningsforslaget det hidtil mest sammenhængende udtryk for hvad EU står for, dets filosofi, værdigrundlag og politiske ambitioner på egne og verdens vegne. Dels er det altså underskrevet af EU-landenes ledere; det udtrykker hvad de ønsker og foreslår at de 450 millioner siger ja til. Vi begynder med lidt begrebsdiskussion. Nogen vil måske synes det er teoretisk og derfor kedeligt. Men dels er intet så praktisk som en god teori, dels ønsker udredningen at give læseren gode forudsætninger for at forstå den kritik, der rettes mod påstanden om at EU er et fredsprojekt. Efter teoridiskussionen kommer så en analyse baseret på fire typer af vold og to måder at tænke fred på, altså 8 temaer. Således byder udredningen på analyse og kritik men også på konstruktive alternativer på en række både overordnede og detaljerede punkter. Og med dét ønsker jeg god læsning og debat om EU s, det øvrige Europas og verdens fremtid. Tak Jeg vil gerne takke Christian Hårleman, der har været FN-officer i snart sagt alle verdenshjørner og er formand for bestyrelsen i TFF, Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning, som jeg er daglig leder af. En række af idéerne i afsnittene 5-8 er udviklet sammen med ham. To andre venner og kolleger i arbejdet for en fredeligere verden, Drude Dahlerup og Niels I. Meyer, har hurtigt og præcist kommenteret og foreslået forbedringer af den 67 første udgave af denne udredning. Den her foreliggende version tager jeg dog alene ansvaret for. Lund den 1. juli 2005 Begrebsapparatet hvad fred ikke er men kunne være Lad os begynde med hvad fred kan tænkes at være og straks gå i konfrontation med nogle af de teoretisk og historisk forfejlede opfattelser af freden uden at diskutere dem, ja måske endog uden at yde dem rimelig retfærdighed. Fred kan sikkert under visse omstændigheder fremmes ved en vis magt- eller våbenbalance, men fred er meget mere end en sådan balance, som for øvrigt stort set altid er blevet målt i destruktionsmidler våbnenes mængde, typer, teknisk kvalitet og militærudgifter. Problemet har traditionelt været at definitionerne af hvornår der er balance er helt subjektive; når A synes at nu er der balance, så vil B normalt føle at A er overlegen og omvendt. Det historiske resultat har været enten stadigt flere våben på begge (alle) sider, stadigt mere avanceret teknologi eller begge dele. Ned- og afrustning har i praksis kun fundet sted på områder, parterne var enige om at betragte som irrelevante eller forældede. Fred er heller ikke det samme som terrorbalance, der i dag findes i to betydninger. Den første type er den gamle terrorbalance med kernevåben; NATO og Warszawa-pagten vidste med hinanden, at hvis den ene side sendte atomraketter mod den anden, så ville den anden efter dette førsteslag have tilstrækkeligt mange atomvåben uskadte tilbage i sine siloer, på sine fly i luften og ubådene i havet, at der ville blive tale om et gengældende andetslag. Det var altså ale om gensidigt sikret ødelæggelse, dvs. millioner af døde på begge sider. Dette var atomafskrækkelsen, terrorbalancen, i en nøddeskal. Betegnelsen terror, som man helst undgår i den forbindelse i dag fordi den placerer atomstaterne i samme kategori som Bin Laden og andre terrorister, havde samme betydning som når ordet anvendes om f.eks. dagens terrorister: at opnå politiske formål ved at tage uskyldige som gidsler eller dræbe dem. Atomafskrækkelsen er dog relevant også i EU sammenhæng, fordi en række EU-lande er med i den atombaserede alliance NATO og fordi England og Frankrig selv besidder atomvåben. 78 Den anden type terrorbalance er den, der blev indledt den 7. oktober 2001 med USA s angreb på Afghanistan. Mens terroren den 11. september var en meget kriminel handling var den ikke en krigshandling. USA og store dele af Vesten valgte at tolke begivenheden som en krigserklæring, vel at mærke ikke kun mod to mål i USA men mod hele den vestlige civilisation. Konsekvenserne af dét har lige siden i enorm grad påvirket stort set alle områder af politikken og samfundslivet og går under betegnelsen krigen mod terroren, der dog rettelig burde kaldes krigen mod terrorister. Også dette har relevans, fordi der i EU s overordnede sikkerhedsstrategi fra december 2003, forfattet af den Høje Repræsentant eller udenrigsminister Javier Solana, findes et trusselsbillede mod Europa i hvilket terrorangreb figurerer som det første, i øvrigt sammen med risikoen for spredning af masseødelæggende våben. Fred kan heller ikke generelt realiseres ved at praktisere det gamle slogan om at hvis du vil fred, så forbered dig på at kriges. Lidt filosoferende kunne man hævde, at det i de fleste sammenhænge i livet ville være absurd at forberede sig på det modsatte af det man ønsker for at opnå det hvis du vil kærlighed, så forbered dig på at hade eller hvis du vil sundhed, så forbered dig på at være syg. De ressourcer, der i dag bruges på at forberede denne krigssystemets fred er så omfattende egentligt ubegribeligt store - at de må siges at stå i vejen for stort set alle tiltag, der bygger på det modsatte princip, nemlig hvis du vil freden så forbered dig på freden. Det er i denne sammenhæng rimeligt at tale om opportunity costs : hvad skulle man kunne få i stedet for de penge (eller en del af dem), der i dag allokeres til krigssystemet? Mellem og mennesker, hovedsageligt kvinder og børn, dør unødvendigt hver dag på grund af mangelen på rent vand, mad, klæder, husly, medicin og andre helt basale livsfornødenheder. Det sker samtidig med at vi døjer med flere og flere overudviklingsproblemer som hjerte- og karsygdomme, medicin- og stofmisbrug samt fedme; således dør f.eks amerikanere hvert år som følge af overvægt. Verdens hen ved 190 stater bruger per år lige så meget på at forberede sig på krig som den fattigste halvdel af menneskeheden (3 milliarder) har at leve af. Stockholms Internationale Fredsforskningsinstitut, SIPRI, beregner verdens militære udgifter i 2004 til 975 milliarder dollar (regnet i 2003-priser) og 1035 milliarder dollar i dagens priser. Det er 162 dollar for hvert eneste menneske på jorden eller 2,6 procent af verdens bruttonationalprodukt. Heraf tegner vores allierede, USA, sig for øvrigt helt alene for næsten halvdelen, 47 procent. Til sammenligning koster hele FN-systemet et sted mellem 15 og 20 milliarder dollar. Verdens samlede ulandsbistand beløber sig til næsten 79 milliarder dollar ifølge OECD i Mens omkring ved en halv 89 million forskere og ingeniører betales af stater for udelukkende at udvikle ny raffinerede våben, findes der højt sat fredsforskere i verden. Mange andre tal kunne nævnes. Den globale militarisering har forsat - ganske vist under andre betegnelser såsom fred, sikkerhed, stabilitet og balance - siden 2. verdenskrig. Den er ikke på noget tidspunkt blevet gjort til et problem i toppen af den globale agenda, som der måtte gøres noget alvorligt ved for at kunne skabe ægte udvikling, sikkerhed og fred for flere på kloden. Det spørgsmål man rettelig kan stille er: kan EU - endelig - blive den faktor i verdenssamfundet, der vil forstå og praktisere en anden slags fred, der ikke kræver et så ubegribeligt stort ressourceforbrug og derfor ikke har tilsvarende inhumane konsekvenser? Kan unionen blive en kraft for en ny agenda, en bedre balance: mindre militarisering og mere udvikling? Eller vil den snarere tage nationalstaternes traditionelle forståelse, der per definition er snæver i betydningen selvcentreret snarere end global og helhedstænkende - med sig og dermed øge militariseringen? En og anden vil sikkert indvende at selvom verden skulle nedruste, så ville der stadig være fattigdom og nød; altså at det ikke er det militære forbrug alene, der står i vejen for en mere retfærdig verden. Meget taler for at det er rigtigt. Imidlertid udgør den militært dominerede sikkerhedstænkning en blandt flere hindringer for en fredeligere, mere retfærdig og demokratisk verden af disse grunde: 1) den sluger knappe ressourcer, der kunne anvendes til menneskehedens bedste; 2) den befæster den skæve socio-økonomiske verdensorden ved at den praktiseres af netop de lande, der i forvejen har mest økonomisk, politisk og anden magt; 3) den er uforenelig med demokrati i det omfang atom- og andre masseødelæggende våben administreres af en numerisk forsvindende lille elite i kærnevåbenmagterne, der aldrig gennem f.eks. valg eller folkeafstemning har givet befolkningerne mulighed for at bestemme hvorvidt de ønsker at blive forsvaret ved afskrækkelse eller, hvis den svigter, ved atomkrig. Når fred defineret som magtbalance, terrorbalance og hvis du vil freden, så forbered dig på at kriges således ikke er tidssvarende - og slet ikke fremtidssvarende - hvad kan man så tænke sig at fred er? En haiku-kort svar kunne være: fred er at håndtere konflikter og andre problemer med mindst mulig vold. Et noget længere og mere omstændeligt svar er blevet brugt af undertegnede i bøgerne At Udvikle Sikkerhed og Sikre Udvikling (Vindrose 1983) og Vind Freden (Vindrose 1988) og implicit i stort set alle andre skrifter siden da: Fred er alt hvad der tjener til at sikre udvikling og udvikle sikkerhed, for det hele menneske (fysisk/psykisk/spirituelt) og for alle mennesker, i en permanent proces der tager udgangspunkt i en tænkning om menneskelig og sociale behov, baseret på en omsorgsetik og som tillader enhed i mangfoldighed. 910 Fred relaterer sig altså til udvikling og sikkerhed, to dybt menneskelige og sociale behov. Intet kan udvikles uden en vis følelse af sikkerhed for også at eksistere i morgen; sikkerhed kan ikke skabes i stagnation men kræver en udvikling, noget at sikre og ressourcer at sikre det med. Dernæst relaterer fred sig til konflikter og vold. Med udvikling følger at vi som individer, samfund og kulturer vil forskellige ting, har forskellige projekter friheden at vælge kan let komme i konflikt med andres frihed at vælge sine liv. Hvis vores tilværelse og hele verden ikke skal blive en alles kamp imod alle er det afgørende, at vi lærer at støde sammen og konflikte på mindst muligt truende og voldelige måder. Vi kan derfor som en mellemlang tilgang eller beskrivelse af freden bruge denne: Fred handler om at håndtere de konflikter, der uvægerligt opstår når mange og forskellige aktører søger at tilfredsstille deres behov, udvikle og sikre/beskytte sig, med mindst mulig vold. Conflicts happen - konflikter sker, godt og godt. Det vi skal forebygge er ikke konflikter for uden dem, ville livet være kedeligt, u-udviklende og samfundet et orwelliansk 1984 hvori alle tænker de samme tanker. Det, en fredspolitik skal søge at forebygge, er de forskellige typer af vold, der ofte findes i eller snarere under konfliktsituationer eller tages i anvendelse for, som det hedder at løse, konflikter. Lad os derfor se på nogle forskellige typer af vold en fremstilling, der i høj grad bygger på fredsforskeren Johan Galtungs tænkning og gerne dermed minder om hans bog EF. En supermagt i verdenssamfundet (Christian Ejlers 1972), der snart 35 år senere stadig siger vigtige ting om EU s problemer. Direkte vold. En aktør skader en anden. For eksempel en soldat, der skyder en anden soldat. Den kan være fysisk eller psykisk. Den kan hænge sammen med vold i tanke, tale og handling. Strukturel vold. Her er aktøren et helt system, ikke en person. Systemet er sådan konstrueret at det skaber en kløft mellem den mulige realisering af et socialt potentiale og den faktiske tilstand. Det er direkte vold når en mand slår sin kone. Men hvis stort set alle mænd slår og undertrykker kvinder så er der også tale om et systematisk, systemindbygget fænomen (macho, patriarkat, dominansmodel). Et andet eksempel har vi allerede nævnt: de mennesker, der dør unødvendigt hver dag på kloden som følge af mangel på det mest basale i livet. Kulturel vold. Overbevisningen om at ens egen kulturkreds står over de andre og er bedre, at andre for deres egen skyld bør accepter eller eventuelt påtvinges vore normer. At der findes en civilisationsstige, som alle skal stige 1011 opad mod os, der står på det øverste trin. Andre eksempler på kulturel vold er sexisme og racisme, foragten for de svagere de er jo selv skyld i deres misere. Synet på de fremmede som udelukkende en byrde, ikke en ressource for os selv. Og så naturligvis alle de normer og symboler, der som flag, musik, marcher, uniformer, paladser og propaganda fremmer og legitimerer den direkte og den strukturelle vold og usynliggør vor egne handlinger som en årsag til dem. Miljømæssig vold. Opfattelsen af skaberværket omkring os som udelukkende til for at tilfredsstille vore materielle behov. Naturen har ikke en værdi i sig selv. Konverteringen af naturens værdier til en vare i en markedsøkonomi, udryddelsen af arter, forurening, nedbrydning i højere tempo end genvæksten; opfattelsen at naturvidenskaben er den højeste/eneste autoritet og at Moder Jord skal aftvinges alle sine hemmeligheder og kontrolleres ved mandlig, videnskabelig og rational penetration. I dagligdagen genkender vi disse voldsfænomener i de økonomiske særinteresser, regeringers og de store selskabers lemfældige og kortsigtede perspektiv på miljøet og ressourcerne og i smogen over snart sagt enhver bare lidt større by. Altså, fire hovedtyper med mængder af undertyper, sammenhænge og forskellige udtryk fra kultur til kultur, sted til sted, tid til tid. Den direkte vold - menneskeskabt såvel som naturskabt - er mest synlig, fylder det meste af alle nyhedsprogrammer og megen underholdning. Strukturel vold tales der stort set aldrig om, skønt den slår mange flere ihjel end den direkte alle døde i krige siden 1945 (omkring 30 millioner mennesker) svarer til mindre end to års offer for den strukturelle vold i vores verden. Den kulturelle vold er så naturlig at den stadig kun aktualiseres i det kulturelt voldelige samfunds subkulturer. Den miljømæssige vold er synlig for enhver, men tilskrives som regel snarere uheldige konsekvenser ved udviklingen end et fundamentalt dualistisk-menneskefikseret verdensbillede parret med den grænseløse væksts kommercielle særinteresser alt sammen noget der hver for sig og tilsammen hindrer os i at indse den enkle sandhed at alt hænger sammen med alt andet. I denne udredning stiller vi spørgsmålet: hvordan ser EU egentlig ud i forhold til disse fire kategorier? I hvilken grad er Unionens politik udtryk for en bevidsthed om problemer på en eller flere af disse dimensioner? Udtrykkes der i Forfatnings-udkastet sådanne normer, målsætninger og konkrete politikker, at vi kan føle os bestyrket i, at der er gode chancer for at EU vil kunne yde et væsentligt bidrag til at volden reduceres på et eller flere af de fire områder? Hvis svarene på hvert af de fire områder munder ud i ja snarere end nej kan man soleklart betegne EU som et fredsprojekt. Er det bare sådan på visse punkter ja, så må vi arbejde på at gøre EU bedre dér hvor det halter efter. Eller er det mon sådan at EU og forfatningen er sådan skruet sammen har et sådant begrebsapparat og en sådan selvforståelse at man må frygte at et stærkt EU i virkeligheden vil kunne bidrage til mere vold på de fire 1112 dimensioner? Det igen afhænger lidt af hvad vi mener med fred i konkret praksis. To måder at praktisere fred på - militært baseret sikkerhed versus konflikthåndtering og voldsreduktion For at komme nærmere en analyse skal vi derfor gøre en anden distinktion: den mellem forsvar og sikkerhed på den ene side og konflikthåndtering og voldsreduktion på den anden. Forsvar og sikkerhed Førstnævnte er traditionel national sikkerhed, som vi kender den fra den enkelte EU-medlemsstat. Staten skal hér beskytte borgerne mod udefra kommende trusler, de være sig militære, økonomiske eller politiske. Når staten er stærk og tryg kan borgerne føle sig trygge. Det foregår i samspillet mellem forsvarspolitik, bredere sikkerhedspolitik og endelig udenrigspolitik. Forsvarspolitikken baseres som regel på militære styrker, enten selvstændigt eller i alliance med andre ligesindede. Sikkerhedspolitik handler, lidt bredere, om at positionere sig sådan i det store system at man øger sin relative sikkerhed og her er flere instrumenter i spil militæret som afskrækkende, udenrigspolitikken, deltagelse i internationale organisationer, nedrustningsforhandlinger, ulandsbistand, deltagelse i FN-operationer samt naturligvis im- og eksport, herunder af militært materiel, etc. Udenrigspolitikken lapper over begge men fokuserer traditionelt først og fremmest på to- og flersidede relationer med andre stater, herunder EU. I dette paradigme vil der normalt være tale om en rangstige af prioriteringer. De kommer frem når man stiller det omvendte spørgsmål: kan vi klare os uden et militær nej, lyder svaret! Kan vi klare os uden at give ulandsbistand det kunne vi vel! Kan vi klare os uden at have relationer til eller handle med visse andre stater ja nogle, men afhængig af hvilke. Kunne vi klare os lige så godt hvis vi ikke havde nære bånd til allierede og dem, vi ser som venner, f.eks. USA absolut ikke! Uanset at intellektuelle og tillige mange politikere, der tror på dette paradigme, ofte taler om menneskelig sikkerhed, miljøsikkerhed etc., så er det i sidste ende de militære midler der hvad enten de bruges til at skabe prestige med, true med eller faktisk bliver brugt udgør det primære instrument når politikken skal føres ud i livet, eller når der opstår en særligt truende situation. Det er nationalstatens perspektiv der er krumtappen; statens opgave er at forsvare sig selv og sine egne i en verden, der truer os. Vi vil naturligvis ikke krig men den kan desværre være nødvendig for at forsvare os og vore interesser imod det og dem, der truer os. 1213 Fred som voldsreduktion og konflikthåndtering I denne praksis kan der kun skabes en fredeligere tilstand hvis sikkerhed, forsvar og udvikling går hånd i hånd med lavere niveauer af vold. For at kunne gøre det må man tilnærme sig konflikter på en ny måde. Idéen er at man ved at have mest mulig konfliktkundskab kan gøre sig håb om at finde andre måder at løse problemerne på end ved truslen om eller brugen af vold. Med EU vil man skabe over-nationale strukturer. Det siges igen og igen om EU, at det er en faktor for den store fred, dels inden for EU som gruppe, dels for en bedre verden. Og det kommer klart frem i titlen på den førnævnte europæiske sikkerhedsstrategi af Javier Solana, A Secure Europe in a Better World. Derfor bliver der brug for dels en meta-tænkning og dels et trans-nationalt perspektiv, der går både under nationalstaten og integrerer det enkelte individ, dels går over nationalstaten og omfatter det globale, dvs. spørgsmålet om EU i hovedsagen er godt for sig selv og sine eller også er en god ting for hele verden. Det er i sig selv helt acceptabelt, ja beundringsværdigt, når store enheder beslutter sig for at have en politik, der ikke kun opererer intellektuelt og politisk til deres egen, snævre eller ligefrem egocentriske fordel, men samtidig har som ambition at give et bidrag til en bedre verden for alle og som intellektuelt kan tænke de andre ind i et samlet begreb og en konsistent politik. I denne bestræbelse ligger en idealistisk impuls, der ikke skal kritiseres men for at den ikke blot skal blive staffage, må den så også inkluderer et helhedssyn og en forståelse for denne større verden og dens påtrængende problemer. For at bidrage til fred i den voldsreducerende forstand interesserer man sig som sagt for at blive mere konfliktkompetent. Det kan handle om så forskellige ting som omrustning til defensive militære og civile forsvar; om fredsundervisning på forskellige niveauer, og om at oprette freds- og ikke bare militærakademier. Det kan dreje sig om reelt upartisk mægling, tidlig intervention og forskellige former for dialog, forhandling og andre indsatser før der faktisk udbryder vold og om sandheds- og forsoningskommissioner. Videre kan det handle om at tilstræbe en bedre balance mellem konfliktjournalistisk og krigsreportage i vore medier og om at i det hele taget sætte fokus på de menneskelige faktorer, der optræder i konfliktsituationer, herunder bearbejdning af had, hjælp med at tilgive og forsones, tillidsskabende foranstaltninger i bred forstand og meget meget andet. Måske man kan sammenfatte det i ord som menneskelig sikkerhed og fredsskabelse 1314 samt konfliktløsning eller transformation til forskel fra påtvungne fredsplaner udefra. EU som fremtidig stor- eller supermagt må vælge hvilken slags fred det er, det vil bidrage til at skabe. Ønsker og kan Unionen bidrage til mere vold, nogenlunde den samme mængde eller stadig mindre vold i verden i fremtiden dét er spørgsmålet, der skal analyseres inden man afgør hvorvidt EU er et fredsprojekt eller ej. I den første, ovennævnte fredspraksis er vold relativ. Freden, den ikkevoldelige eller mindst muligt voldelige situation, skal tilvejebringes ved at en stærk og god vold holder en svagere og ond vold nede. At udøve vold er derfor ikke grundlæggende ondt, volden i sig selv er ikke et problem det er snarere den aktør, der udøver en vold, der i en eller anden forstand er ond. Der er ifølge denne teoris tilhængere forskel på god/retfærdig/produktiv vold og ond/uretfærdig/modproduktiv vold. I denne tænkemåde er der kun brug for alternativ vold, ikke for alternativer til vold. Og det alternativ er den gode vold (som vi udøver på verdens eller civilisationens vegne). Anderledes i den anden begrebsramme. Den hviler på antagelsen om at vold er et principielt onde, om end voldsudøvelse i sjældne og specifikke tilfælde kan være et nødvendigt ondt. Denne teoris tilhængere mener at der findes eller bør udtænkes alternativer til vold snarere end alternativ vold og altså at fred er voldreduktioner, der bedst kan tilvejebringes ved øget kundskab om og forståelse for konflikter i bred almindelighed. Vejledning de relevante afsnit i Forfatningsforslaget Herunder listes de væsentligste relevante afsnit i udkastet til Forfatning vedrørende forsvar, konflikthåndtering, sikkerhed, udenrigsanliggender og fred. Forfatningstraktaten Kan læses i sin helhed på dansk hér: Denne version foreligger på dansk på EU s hjemmeside under Rådet for Den Europæiske Union og har betegnelsen 2004/C 310/01 af 16. december Selve Forfatningens hovedafsnit er på sammenlagt 448 artikler (203 sider), hvortil kommer 36 protokoller og bilag, 2 yderligere bilag samt 2 erklæringer som Slutakt, i alt 271 sider. Forfatningsteksten som helhed er således på i alt 474 sider. 1415 Del I Artikel 2 Unionens værdier Artikel 3 Unionens mål Artikel 16 Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) Artikel 19, 24, m.fl. Unionens institutioner og organer Artikel 28 Unionens udenrigsminister Artikel 40 Særlige bestemmelser vedrørende den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) Artikel 41 Særlige bestemmelser vedrørende den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) Artikel 43 Solidaritetsbestemmelse gældende ved terrorangreb, natur- og menneskeskabte katastrofer. Del II Charter om grundlæggende rettigheder Indeholder udsagn og normer med relevans for spørgsmålene om fred, lighed, retfærdighed, universalisme, etc. Del III Unionens politikker og funktionsmåde Afsnit I-IV Artikel 233 Miljøet Artikel 256 Energi Artikel Et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed Artikel 284 Civilbeskyttelse Afsnit V Unionen optræden udadtil Artikel Almindelige bestemmelser Artikel Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik, FUSP Artikel Den Fælles Sikkerheds- og Forsvarspolitik, FSFP Artikel 311 Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og dets opgaver Artikel Økonomisk, finansielt og teknisk samarbejde med 3.lande og humanitær bistand Artikel 329 Gennemførelse af solidaritetsbestemmelsen Artikel Forstærket samarbejde (særligt artikel 419 vedr FUSP) Artikel 436 Om oplysninger der strider imod væsentlige nationale sikkerhedsinteresser, herunder dem der vedrører fabrikation af og handel med våben m.m. Sammenfatning og struktur Vi har altså fire typer af vold: direkte, strukturel, kulturel og miljømæssig. Og vi har to hovedopfattelser af hvordan man skaber fred: sikkerhedsparadigmet og konflikthåndteringsparadigmet. Det giver 8 dimensioner. Dem skal vi se nærmere på i resten af denne udredning - ét for ét, men også i relation til hinanden. 1516 Såvel forslaget til forfatning som den hidtil førte politik i EU-regi vedrørende disse temaer spejler det faktum, at unionen lægger mest vægt på sikkerhedsparadigmet og under dét, på den militære dimension. Det er årsagen til at denne udrednings drøftelse af disse temaer fylder relativt meget. Den der vil opnå et helhedsbilledet bedes derfor læse ræsonnementet over alle 8 dimensioner. 1. Sikkerhed EU og den direkte vold Den Europæiske Sikkerhedsstrategi Det er om denne dimension, der siges mest i de eksisterende EU-dokumenter og i debatten. Inden for dette paradigme vil det være mest naturligt at se nærmere på det førnævnte dokument A Secure Europe in a Better World. European Security Strategy (vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union i Brussels 12. december 2003, 15849/03, PESC 783, 16 sider) der er underskrevet Generalsekretæren/Den høje Repræsentant Javier Solana, efter opdrag af Thessaloniki-mødet i juni samme år. Det bemærkes at Solana før sit embede som chef for udenrigspolitikken i EU var NATO s generalsekretær og blandt andet den højeste civilt ansvarlige for bombningen af Serbien og Kosovo i Denne udredning gør en del ud af dette dokument. Det er noget nær det eneste, der spejler det intellektuelle input og måden at tænke sikkerhed og fred på og ikke kun fokuserer på våben, institutioner, organer og agenturer, budgetter, etc., som medier og megen debat ofte tager op. Den Europæiske Sikkerhedsstrategi indledes med en konstatering af, at der hersker en hidtil uset fred og stabilitet i Europa og at de europæiske lande ser sig forpligtede til at løse uenigheder med fredelige mider - helt i FN s ånd, kunne man sige - og at samarbejde gennem fælles institutioner. USA s og NATO s betydning for Europas moderne historie slås derpå fast og man peger på at krigene på Balkan er en reminder om at krig ikke er forsvundet helt fra kontinentet. EU er, siges det, en uundgåeligt global aktør på grund af sine 25 medlemsstater, over 450 millioner mennesker og med 25% af verdens bruttonationalprodukt. Europa bør være rede til at påtage sig et medansvar for global sikkerhed og for at bygge en bedre verden. Ambitionsniveauet er klart og tydeligt. EU s referenceramme er hele verden og ikke kun EU selv. Freden står helt på toppen af agendaen, fred forstået gennem FN-normen om at fred skal tilvejebringes med fredelige midler. 1617 Det er derfor kun naturligt at det næste afsnit handler om globale udfordringer. Her nævnes de stadigt mere åbne grænser, øget gensidig afhængighed mellem landene, positive og negative effekter af globaliseringen. Derpå nævnes at 4 millioner er døde i krig siden 1990 og at 18 millioner er flygtet, at 3 milliarder mennesker (halvdelen af menneskeheden) lever på mindre end 2 Euro per dag, etc. Der er altså bevidsthed om krigens, flygtningenes og under- eller fejludviklingens problemer. Der tales om den onde cirkel af konflikt, usikkerhed og fattigdom og om den voksende konkurrence om verdens knappe ressourcer og om at Europa er verdens største importør af olie. Så langt, så godt. Men derpå skrider det hele i det efterfølgende afsnit om de væsentligste trusler mod Europa. De reduceres nemlig til disse en næsten kopi af Bush-administrationens: - Spredning af masseødelæggende våben især til Mellemøsten rangordnes som den største trussel. Det mest frygtindgydende scenario er at terroristgrupper anskaffer masseødelæggende våben; - Terrorisme hvor Europa både er base og mål; - Regionale konflikter her nævnes Kashmir, Great Lakes (Store Sø)- regionen, Nord- og Sydkorea samt Mellemøsten. - Staters sammenbrud dårlig regeringsledelse, korruption, magtmisbrug, svage institutioner, kriminalitet og terrorisme; her nævnes Somalia, Afghanistan. - Organiseret kriminalitet Europa er et hovedmål for organiseret kriminalitet, siges det. Narkotika, kvindehandel, illegale immigranter samt våben. Også dette kan have forbindelse med terrorisme. Det fremgår hverken hvorledes Solana kommer fra det globale perspektiv til netop disse trusler, ej heller hvorledes han definerer trusler eller hvilket tidsperspektiv, han arbejder med. Hvorfor spredningen af masseødelæggende våben og ikke f.eks. deres eksistens og terrorismen og ikke f.eks. dens årsager rangeres som de største trusler, får man ingen forklaring på. Afsnittet er blottet for antydningen af analyse, dvs. begrebsdefinitioner, metode, værdier og kriterier for hvorfor noget rangordnes som mere vigtigt end andet. Man kan f.eks. indvende, at det er talmæssigt uendeligt få mennesker i Europa, der hidtil har været offer for terroristers værk; i forhold til de ufatteligt mange, der dør hver dag i et globalt perspektiv som Solana hævder er EU s så er terrorismen som trussel så lille, at det rettelig ikke burde være nævnt blandt de vigtigste globale (og dermed EU-relevante) udfordringer. Endvidere, den statistiske risiko for at jeg i min livstid skal blive udset for et terrorangreb er formodentlig omtrent så høj som risikoen for at min kone skulle forsøge at slå mig ihjel. Før 11. september 2001 berørtes kun cirka 1100 mennesker globalt af terror, omkring 400 døde og 700 blev såret, i hovedsagen i Sydamerika. 1718 Hvad gælder spredningen af masseødelæggende våben, herunder teknologien for at producere atomvåben og bruge dem, så er den i det alt væsentlige i en konsekvens af de nuværende atommagters egne aktiviteter. Ikkespredningsaftalen (NPT), der snart er 40 år gammel, siger meget klart at de, der har atomvåben skal ned- og afruste dem. Til gengæld skal de, der ikke har disse våben, omvendt afstå fra at anskaffe dem og i stedet blive hjulpet til at få fredelig kærneenergi. Samtlige atomstater har imidlertid blæst sine egne ned- og afrustningsforpligtelser en ret lang march, senest på NPTkonferencen i maj Om den siger en af verdens ledende eksperter på atomtruslen, David Krieger, der er Præsident for The Nuclear Age Peace Foudation og associeret TFF, Dette års konference sluttede som et spektakulært nederlag uden et afsluttende dokument og uden aftaler om hvordan man skal komme videre. I de første ti dage modarbejdede USA enhver enighed om en dagsorden, der henviste til nogen som helst tidligere indgåede forpligtelser. Javier Solana gennemgår derefter de tre såkaldte strategiske målsætninger, som EU har, idet han nævner at EU må tænke globalt og handle lokalt. Men nu er det ikke længere verden som helhed, der er i fokus. I stedet taler Solana hér om at EU for at forsvare sin sikkerhed og fremme sine værdier har følgende tre strategiske mål som skal takle de nævnte trusler: - EU har efter 11. september vedtaget en del forholdsregler imod terrorisme; - EU har i mange år arbejdet imod spredningen af masseødelæggende våben, ikke mindst i det international atomenergiagentur, IAEA s, regi; - EU og dets medlemsstater har interveneret for at, som det hedder, hjælpe til i regionale konflikter og sammenbrudte stater: på Balkan, i Afghanistan og i den Demokratiske Republik Congo, DRC. Mens tidligere tiders forsvar var rettet imod invasionstrusler, så indebærer de nye trusler, at den første forsvarslinje ofte ligger i udlandet. Uden mindste dokumentation hævde Solana at samtlige trusler vokser og vil vokse over tid og at det derfor er afgørende at vi er parate til at handle før en krise opstår. Konfliktforhindring og trusselsforhindring kan ikke begynde for tidligt. Solana understreger at ingen af truslerne er rent militære eller kan imødegås udelukkende ved våbenbrug. Der skal en vifte af værktøjer til efterretningssamarbejde, politi, jura, militær og andre. Hvordan de kommer ind i billedet eller hvordan de kan rangordnes og samvirke og i hvilke situationer, kommer han ikke ind på. Derimod siger han, at EU er særligt godt udrustet til at besvare sådanne mangesidede trusler. Hvad dokumentationen er for dét eller hvem der implicit sammenlignes med fremgår ikke. Derpå følger lidt om udvidelsen og sikkerhed i forhold til de umiddelbare naboer. Balkan omtales som et område hvor EU sammen med USA, Rusland, NATO og andre parter har skabt stabilitet. Og konflikten i Mellemøsten 1819 udpeges som en strategisk prioritet for Europa. I forlængelse heraf priser Solana de internationale organisationer. At styrke FN er en europæisk prioritet. Samtidig udgør de transatlantiske relationer et kærneelement i og et ubetinget gode for hele det internationale system. Ja, og så nævnes også at det er godt hvis OSCE, Europarådet, ASEAN, etc bliver stærkere. Den sidste del af Solanas strategidokument handler om de politiske implikationer for Europa. Hvad der startede ud med et ambitiøst globalt perspektiv og en bred forståelse af sikkerhedens problemer snævres nu ind til hvad der er godt for EU og hvad der stort set kan gøres med de allerede til rådighed stående militære midler. Der udtrykkes indledningsvis en forbløffende selvtilfredshed; EU har gjort fremskridt mod en fælles, sammenhængende udenrigspolitik og effektiv krisestyring. Vi har instrumenter på plads der kan bruges effektivt, siger Solana, hvilket vi har vist på Balkan og andre steder. Her kan det dog nok indvendes, at den, der har fulgt EU s politik i det tidligere Jugoslavien fra de hvidklædte EUmonitorers ispindenes - næsten klovneagtige indsats til den ret fejlslagne situation i dagens Kosovo kan undre sig over hvorfor Solanas dokument er renset for både selvkritik og beskedenhed. Her kan man blot tænke på den alt for tidligere, ensidige EU-beslutning i december 2001 om anerkendelse af Slovenien og Kroatien som selvstændige stater uden at de opfyldte de normale kriterier for selvstændighed og uden at man havde en plan for resten af området. I praksis medførte denne skæbnesvangre politik under Tysklands pres til at krigen brød ud i Bosnien-Hercegovina få måneder senere. Det EU fremover skal, siges det videre, er at gøre mere af det samme yde et bidrag, der matcher vort potentiale. Der skal udvikles en fuld-spektrum evne til krisestyring og konfliktforhindring, en strategisk kultur for tidlig, hurtig og om nødvendigt robust intervention. Ordene er igen lånt fra amerikansk strategisk diskurs. EU bruger årligt 160 milliarder Euros så vi burde være i stand til at opretholde adskillige operationer samtidig, siger Solana. EU skal støtte FN når det beder om det. Men lige efter siger han, at EU skal reagere forud for at lande og situationer vedrørende de hovedsagelige trusler bliver alvorlige - noget, som FN-Pagten, hvad enten man nu kan lide det eller ej, ikke giver hjemmel til. Først og fremmest er etableringen af EU s Forsvars-Agentur den rette vej frem (se senere hvad det er). I papirets længste sammenhængende tematisering fortæller Solana om den rationalisering, samkøring og effektivisering EUlandenes militære produktion og styrker kan og skal gennemgå. Retfærdigvis skal det siges, at han også understreger hér og dér, at de civile midler må samvirke med de militære. Men det er åbenbart hvilke der i alle henseender og situationer vejer tungest. Igen og igen understreges EU s nære relationer til NATO, ikke til andre organisationer. Vi må arbejde og stå sammen. Det hele skal ind under fælles kommando: diplomatiet, udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, udvikling, handel, miljø. Samme agenda, samme kommando, fælles fodslag. 1920 Og naturligvis må vi samarbejde med andre; her gives atter det transatlantiske partnerskab prioritet idet det er det eneste, der nævnes. Vort mål bør være et effektivt og balanceret partnerskab med USA sammen kan vi udgøre en formidabel kraft for det gode i verden og derfor skal EU fortsætte med at opbygge sin (i hovedsagen militære) slagstyrke. For formodentlig ikke at virke ensidig nævnes det i de sidste afsnit at det også er godt med gode relationer til Rusland, Japan, Kina, Canada og Indien. Hvad kan der fra et fredsintellektuelt og -politisk perspektiv siges om dette grunddokument? Først hvad der rent faktisk siges. Som analyse er dét pauvert. Dokumentet siger indledningsvis nogle rigtige ting men falder successivt ned i den militære værktøjskasse med den tænkning, der i nationalstatens regi har skabt så megen fortræd i vor verden: op- og overrustning, anvendelse af militærmagt til løsning af problemer, der ikke kan løses med disse midler; en lav prioritering af alle civile midler og ikke ét ord om hvorledes der skal gøres afvejninger af hvilke fremtidige situationer, der kræver mere af det ene og mindre af det andet. Det intellektuelle input er en slags gentagelse og besværgelse af hvad der er blevet tænkt og sagt i den strategiske diskussion siden 1950erne. Der er ikke tegn på at EU s udenrigspolitiske leder eller hans medarbejdere har fulgt den internationale debat og forskning om omkring disse ting de sidste årtier. De fleste nationale regeringer beder parlamentsudvalg og kommissioner udrede trusler og sikkerhedspolitik, jævnfør de danske forsvarskommissioner og deres betænkninger. Det er bemærkelsesværdigt og usædvanligt at lade én i forvejen stærkt optaget mand udstikke retningslinjerne for et så grundlæggende vigtigt dokument om freden blandt 450 millioner mennesker og resten af verden. Og - kunne man måske tilføje - ganske ubeskedent af ham at påtage sig opgaven, der så åbenbart er blevet løst med kun en del af venstrehånden på nogle få måneder. Det er slapt og usystematisk skrevet og omfatter kun 16 sider, og det meste kunne være stykket sammen fra tidligere taler. Dernæst lægger man mærke til hvad dette grunddokument ikke siger et ord om: - den globale fejludvikling og millioners lidelse som et sikkerheds- og fredsproblem, og det drøfter ikke terrorismens mulige sammenhæng med verdens uretfærdighed; - menneskelig sikkerhed og miljøsikkerhed; disse begreber er efterhånden blevet standard rundt om i verden, forskningsinstitutter og FNkommissioner udreder og debatterer dem; - konfliktanalyse, konfliktløsning, mægling, forsoning, tilgivelse, voldsforebyggelse etc. 20 Vis mere
Fremmer EU freden? Analyse, kritik og alternativer Jan Øberg TFF Den Transnationale Stiftelse for Freds- og Fremtidsforskning Tænketanken NyAgenda 2005 Tænketanken NyAgenda har til formål at fremme analyser Læs mere UDKAST TIL UDTALELSE
Statskundskab Studieleder: Lektor, Ph.D. Uffe Jakobsen På spørgsmålet: Hvad er "politologi"? kan der meget kort svares, at politologi er "læren om politik" eller det videnskabelige studium af politik. Læs mere Finanskrisen udløser et magttomrum Panikken i Wall Street ændrer amerikanernes syn på sig selv og omverdenen. De orker ikke at afdrage den rekordhøje
Finanskrisen udløser et magttomrum Panikken i Wall Street ændrer amerikanernes syn på sig selv og omverdenen. De orker ikke at afdrage den rekordhøje statsgæld og samtidig betale de enorme udgifter til Læs mere Radikale tanker om Europa
Radikale tanker om Europa i pausen EFTER ET HALVT ÅRHUNDREDE med fredsprojektet skal Europa seriøst overveje, hvad dets projekt egentlig er. EU s fredsprojekt lever stadig i bedste velgående - bedst illustreret Læs mere 2. Diskutér, hvilke fordele og ulemper der er opstået som følge af, at samfundet er
Arbejdsspørgsmål til undervisningsbrug Kapitel 1: Terror og film en introduktion 1. Hvori består forholdet mellem den 10., 11. og 12. september? 2. Opstil argumenter for og imod at lave en universel terrorismedefinition. Læs mere Landepolitikpapir for Somalia
Det Udenrigspolitiske Nævn, Udenrigsudvalget 2013-14 UPN Alm.del Bilag 229, URU Alm.del Bilag 207 Offentligt Landepolitikpapir for Somalia Formålet vil være at få jeres bemærkninger og indspil til vores Læs mere Seksuel orientering og kønsidentitet fra FN's menneskerettighedsråd
P7_TA-PROV(2011)0427 Seksuel orientering og kønsidentitet fra FN's menneskerettighedsråd Europa-Parlamentets beslutning af 28. september 2011 om menneskerettigheder, seksuel orientering og kønsidentitet Læs mere Dansk Flygtningehjælps fortalerarbejde
Dansk Flygtningehjælps fortalerarbejde Indledning Dansk Flygtningehjælps arbejde er baseret på humanitære principper og grundlæggende menneskerettigheder. Det er organisationens formål at bidrage til at Læs mere Forsvarsministerens tale på Harvard University, Belfers Center, den 3. november 2010
Forsvarsministerens tale på Harvard University, Belfers Center, den 3. november 2010 Talen følger efter et kort oplæg fra USA's tidligere ambassadør til NATO Professor Nicolas Burns og er en del af universitetets Læs mere PROFESSIONSIDEAL FOR DANMARKS LÆRERFORENING
PROFESSIONSIDEAL FOR DANMARKS LÆRERFORENING PROFESSIONSIDEAL FOR DANMARKS LÆRERFORENING I efter bedste evne opfylde folkeskolens målsætning og undervisningsmål. De målsætninger, undervisningsmål og principper, Læs mere Flyvevåbnets kampfly. - nu og i fremtiden
Flyvevåbnets kampfly - nu og i fremtiden Danmark skal have nyt kampfly for: fortsat at kunne udfylde rollen som luftens politi over Danmark og imødegå evt. terrortrusler. fortsat at råde over et højteknologisk Læs mere Den kolde krig som indenrigspolitisk slagmark
Den kolde krig som indenrigspolitisk slagmark FU Den Kolde Krig 30 03 2006 Frederiksberg Seminarium 1 1 Hovedpunkter Gennemgang af de forskellige opfattelser og prioriteringer dengang Man skal forstå, Læs mere finansielle krise, men jeg synes ikke, det fik lov til at stjæle billedet fra de udviklingsudfordringer, som vi var kommet for at drøfte.
Samrådsspørgsmål Ø Vil ministeren redegøre for de væsentligste resultater på de seneste højniveaumøder på udviklingsområdet i forbindelse med FN's generalforsamling i New York? Herunder blandt andet om Læs mere Hvorfor undervise i EU?
Hvorfor undervise i EU? Oplæg ved: Mads Dagnis Jensen og Julie Hassing Nielsen Konference: EU i undervisningen sådan! Onsdag den 5. oktober 2011 Aarhus Universitet, Institut for Statskundskab Indhold Præsentation Læs mere UKLASSIFICERET. Truslen mod Danmark fra personer udrejst til Syrien
24. marts 2013 Truslen mod Danmark fra personer udrejst til Syrien Sammenfatning CTA vurderer, at mindst 45 personer er rejst fra Danmark til Syrien for at tilslutte sig oprøret mod al-assad-regimet siden Læs mere BEVILLINGSOVERFØRSEL NR. DEC 22/2014
EUROPA-KOMMISSIONEN BRUXELLES, DEN 16/07/2014 DET ALMINDELIGE BUDGET - REGNSKABSÅRET 2014 SEKTION III KOMMISSIONEN AFSNIT 13, 21, 22 BEVILLINGSOVERFØRSEL NR. DEC 22/2014 EUR FRA KAPITEL - 1305 Instrument Læs mere En national vision for folkeoplysningen i Danmark. Af kulturminister Marianne Jelved
Tyrkiets økonomi er igen i bedring - kommer der nye kriser? Jesper Fischer-Nielsen Danske Analyse 18. november 23 Der er 3 store spørgsmål for udvikling de kommende år Er det igangværende opsvinget holdbart? Læs mere Vurdering af Terrortruslen mod Danmark. Sammenfatning CTA vurderer, at der fortsat er en alvorlig terrortrussel mod Danmark.
Vurdering af Terrortruslen mod Danmark Sammenfatning CTA vurderer, at der fortsat er en alvorlig terrortrussel mod Danmark. 31. januar 2012 Særligt genoptrykningen af tegningerne af profeten Muhammed i Læs mere Europaudvalget 2013-14 EUU Alm.del EU Note 16 Offentligt
Europaudvalget 2013-14 EUU Alm.del EU Note 16 Offentligt Europaudvalget, Retsudvalget EU-konsulenten EU-note Til: Dato: Udvalgenes medlemmer 8. februar 2015 Kommissionen indfører ny procedure til beskyttelse Læs mere Niels Helveg Petersen 2000: Redegørelse om humanitær intervention
KAPITEL 10 Svage stater fejlslagne stater Niels Helveg Petersen 2000: Redegørelse om humanitær intervention Udenrigsminister Niels Helveg Petersen fremlagde i folketinget den 14. marts 2000 en redegørelse Læs mere Sikkerhedspolitisk barometer: CMS Survey 2015
BØRN 20 Nr. 14. 1999 Forældremyndighed Af Karsten Larsen En skilsmisse bør defineres først og fremmest som en social begivenhed. har to forældre Er der børn med i spillet, bør der være tvungen rådgivning Læs mere Sammenfatning CTA vurderer, at der fortsat er en alvorlig terrortrussel mod Danmark.
Vurdering af terrortruslen mod Danmark 8. januar 2013 Sammenfatning CTA vurderer, at der fortsat er en alvorlig terrortrussel mod Danmark. Det globale trusselsbillede er dynamisk, fragmenteret og komplekst. Læs mere Workshop: EU og EU s rolle i verden
Institut for Statskundskab Workshop: EU og EU s rolle i verden Anders Wivel, ph.d. Lektor, studieleder Institut for Statskundskab Københavns Universitet Dias 1 Anders Wivel Forsker i international politik, Læs mere tale 8. aug. 2015 / Rådhuspladsen Af Annette Mørk Vi drukner i sorg!
tale 8. aug. 2015 / Rådhuspladsen Af Annette Mørk Vi drukner i sorg! I går døde tre kurdiske unge mænd - teenagere! Den ene af dem hed Kamuran Bilin. Dræbt af det tyrkiske politi, som med militære kampvogne Læs mere Før topmødet: NATO har ikke taget skridtet ind i den post-vestlige verden
15. May, 2012 Før topmødet: NATO har ikke taget skridtet ind i den post-vestlige verden Der er ét altafgørende spørgsmål, NATO ikke tør stille sig selv: Har verden stadig brug for os? Hvis alliancen skal Læs mere Vurdering af terrortruslen mod Danmark
24. januar 2014 Vurdering af terrortruslen mod Danmark Sammenfatning CTA vurderer, at der fortsat er en alvorlig terrortrussel mod Danmark. Risikoen for at blive offer for et terrorangreb i Danmark er Læs mere P7_TA-PROV(2011)0155 Anvendelse af seksuel vold i konflikter i Nordafrika og Mellemøsten
P7_TA-PROV(2011)0155 Anvendelse af seksuel vold i konflikter i Nordafrika og Mellemøsten Europa-Parlamentets beslutning af 7. april 2011 om brugen af seksuel vold under konflikter i Nordafrika og Mellemøsten Læs mere Udvidelsen af den europæiske union: fra 15 til 25, hvad betyder det for os?
Udvidelsen af den europæiske union: fra 15 til 25, hvad betyder det for os? FREMTIDENS EUROPA NØGLESPØRGSMÅL DEN FØRSTE MAJ 2004 ER EN ENESTÅENDE HISTORISK MILEPÆL I DEN EUROPÆISKE UNIONS (EU'S) HISTORIE. Læs mere Valgfri protokol til konventionen om barnets rettigheder vedrørende inddragelse af børn i væbnede konflikter
1 Menneskerettighederne Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder www.visdomsnettet.dk 2 MENNESKERETTIGHEDERNE De Forenede Nationers verdenserklæring om menneskerettigheder Den 10. december Læs mere Europaudvalget 2010-11 EUU alm. del E 22 Offentligt
Europaudvalget 2010-11 EUU alm. del E 22 Offentligt Europaudvalget og Udenrigsudvalget EU-konsulenten EU-note Til: Dato: Udvalgets medlemmer og stedfortrædere 1. december 2010 Grønbog om fremtidens udviklingspolitik Læs mere INTERNATIONAL STRATEGI 2015-2017
INTERNATIONAL STRATEGI 2015-2017 SVÆRE VALG REELLE FREMSKRIDT PÅ MENNESKERETTIGHEDSOMRÅDET Vi har til opgave at beskytte og fremme menneskerettigheder nationalt og internationalt. I mere end 20 år har Læs mere Sikkerhedspolitisk barometer: CMS Survey 2014
C E N T E R F O R M I L I T Æ R E S T U D I E R K Ø B E N H A V N S U N I V E R S I T E T Sikkerhedspolitisk barometer: CMS Survey 2014 Projektgruppe: Mikkel Vedby Rasmussen Kristian Søby Kristensen Henrik Læs mere FNs Sikkerhedsråd Resolution 1325 (2000) Kvinderådet
Memorandum of Understanding mellem Kongeriget Danmarks Udenrigsministerium og Republikken Iraks Udenrigsministerium Kongeriget Danmarks Udenrigsministerium og Republikken Iraks Udenrigsministerium I det Læs mere Osmannerriget. Begyndelsen. Storhedstiden. Vidste du, at.. Nederlag og tilbagegang. Fakta. Forsøg på modernisering. Opløsning.
Historiefaget.dk: Osmannerriget Osmannerriget Det Osmanniske Rige eksisterede i over 600 år. Det var engang frygtet i Europa, men fra 1600-tallet gik det tilbage. Efter 1. verdenskrig opstod republikken Læs mere UDKAST TIL BETÆNKNING
1 Vidste du at Materielle Tid Alder B5 20 min 13-15 Nøgleord: Ligebehandling, LGBT, menneskerettigheder, normer, skolemiljø Indhold En quiz, hvor eleverne præsenteres for ord og begreber omhandlende LGBT-personer, Læs mere Tilliden til politiet i Danmark 2010
Tilliden til politiet i Danmark 2010 Befolkningens syn på og tillid til politiet før og efter gennemførelse af politireformen i 2007 Af Flemming Balvig, Lars Holmberg & Maria Pi Højlund Nielsen Juli 2010 Læs mere Global vækst i fremtiden -hvor og i hvilke brancher? Jesper Bo Jensen, ph.d. Fremtidsforsker www.fremforsk.dk
Global vækst i fremtiden -hvor og i hvilke brancher? Jesper Bo Jensen, ph.d. Fremtidsforsker www.fremforsk.dk Byer i fremtiden Den flettede by funktionerne blandet Virksomheden uden hovedsæde De nye nomader Læs mere Vedr. forespørgselsdebatten d. 28. maj om FN-topmødet om bæredygtig udvikling i 2002 (Rio+10)
Til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg Folketinget Christiansborg 1240 København K Vedr. forespørgselsdebatten d. 28. maj om FN-topmødet om bæredygtig udvikling i 2002 (Rio+10) Kære udvalgsmedlemmer, Læs mere KINA Tendenser, udfordringer og fire scenarier
KINA Tendenser, udfordringer og fire scenarier Anders Bjerre abj@iff iff.dk Årtiers fremgang!. 1900-1978: Uendelig række af kriser, krige, kampagner, uro, sult, utryghed, fattigdom. 1978: Økonomiske reformer Læs mere FAG: Samfundsfag KLASSE: 8. kl A R: 14/15 Lærer: AS
FAG: Samfundsfag KLASSE: 8. kl A R: 14/15 Lærer: AS Fagformål Eleverne skal i faget samfundsfag opnå viden og færdigheder, så de kan tage reflekteret stilling til samfundet og dets udvikling. Eleverne Læs mere EUX-GRUPPEN Det Radikale Venstre. Program til Europa-Parlamentsvalg 2004 Udkast
EUX-GRUPPEN Det Radikale Venstre Program til Europa-Parlamentsvalg 2004 Udkast 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 Det Radikale Venstre Læs mere Dansker hvad nu? Fra vikingerige til velfærdsstat
Undervisningsmateriale til Dansker hvad nu? Formål Vi danskere er glade for vores velfærdssamfund uanset politisk orientering. Men hvordan bevarer og udvikler vi det? Hvilke værdier vil vi gerne bygge Læs mere DIEH strategi 2013-16 Danmarks nationale samlingssted for Etisk Handel
DIEH strategi 2013-16 Danmarks nationale samlingssted for Etisk Handel Indhold Introduktion... 3 DIEH i dag... 3 DIEH i morgen... 3 DIEHs vision og mission... 4 Strategiske fokusområder... 4 Strategisk Læs mere UDKAST TIL FORSLAG TIL BESLUTNING
Europa-Parlamentet 2014-2019 Mødedokument 8.7.2015 B8-0000/2015 UDKAST TIL FORSLAG TIL BESLUTNING på baggrund af Kommissionens redegørelse jf. forretningsordenens artikel 123, stk. 2 om Ecuadors tiltrædelse Læs mere Et åbent Europa skal styrke europæisk industri
"Et ressourceeffektivt Europa" En undersøgelse af lokale og regionale myndigheders mening Oversigt over resultaterne DA Disse konklusioner er baseret på notatet "Evaluering af flagskibsinitiativet Et ressourceeffektivt Læs mere CIVILSAMFUND I UDVIKLING - fælles om global retfærdighed
CIVILSAMFUND I UDVIKLING - fælles om global retfærdighed CISUs STRATEGI 2014-2017 CISUs STRATEGI 2014 2017 Civilsamfund i udvikling fælles om global retfærdighed Vedtaget af CISUs generalforsamling 26. Læs mere UKLASSIFICERET. Danske islamistiske miljøer med betydning for terrortruslen mod Danmark
28. maj 2014 Danske islamistiske miljøer med betydning for terrortruslen mod Danmark Sammenfatning Der findes islamistiske miljøer i Danmark, hvorfra der udbredes en militant islamistisk ideologi. Miljøerne Læs mere UDKAST TIL BETÆNKNING
EUROPA-PARLAMENTET 2009-2014 Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse 10.5.2012 2012/2037(INI) UDKAST TIL BETÆNKNING om gennemførelsen af direktiv 2008/48/EF om forbrugerkreditaftaler (2012/2037(INI)) Læs mere Den udenrigspolitiske aktivisme: Hvorfor? Hvordan? Og hvad så?
Den udenrigspolitiske aktivisme: Hvorfor? Hvordan? Og hvad så? Lektor, Jens Ringsmose Institut for Statskundskab Syddansk Universitet INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Plottet 1. Hvad er dansk udenrigspolitisk Læs mere Hvad skal vi gøre først?
Hvad skal vi gøre først? Tidl. direktør for Institut for Miljøvurdering, lektor ved Aarhus Universitet Hver dag foretages der globale politiske prioriteringer. Vi vælger at støtte nogle gode forslag, mens Læs mere Undervisningen skal lede frem mod, at eleverne har tilegnet sig kundskaber og færdigheder, der sætter dem i stand til at
Årsplan for 9. Lundbye Samfundsfag Tid og fagligt område Aktivitet Læringsmål Uge 32-42: Uge 43-50 Uge 1-6 Uge 8-12 Uge 13-23 Vi gennemgår og arbejder med kapitlerne: Ind i samfundsfaget Fremtider Folketinget Læs mere 4. NYE ORGANISATIONER
4. NYE ORGANISATIONER MDI samarbejder med flere kommuner om udvikling af nye organiseringsformer, der respekterer og bibeholder selvejekulturen. Vores erfaringer er, at ledelsesforsøg lykkes de steder, Læs mere 16.10.2008 Den Europæiske Unions Tidende L 275/37
16.10.2008 Den Europæiske Unions Tidende L 275/37 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1004/2008 af 15. oktober 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 1725/2003 om vedtagelse af visse internationale regnskabsstandarder Læs mere Fred opnås ikke ved krig men ved forhandling.
Fred og Forsoning Center 2Mandela Fred opnås ikke ved krig men ved forhandling. Forord af Helle Degn Lad os alle give håbet videre - og arbejde for, at det 21. århundrede bliver præget af mere visdom og Læs mere Det er et knudepunkt på frelseshistorien med Jesus
Prædiken 1. Pinsedag 2012 Apostlenes Gerninger kap 2 og Johs. 14-15-21 Pinse jul og påske og Pinse Hvad er det der gør den Pinse til en højhelligdag? Det er et knudepunkt på frelseshistorien med Jesus Læs mere Samråd ERU om etiske investeringer
Erhvervsudvalget (2. samling) ERU alm. del - Bilag 139 Offentligt INSPIRATIONSPUNKTER 25. marts 2008 Eksp.nr. 528419 /uhm-dep Samråd ERU om etiske investeringer Spørgsmål Vil ministeren tage initiativ Læs mere Preview. Spørgeskemaet kan kun udfyldes online.
Preview. Spørgeskemaet kan kun udfyldes online. Spørgeskema "En midtvejsevaluering af Europa 2020-strategien med udgangspunkt i europæiske byers og regioners holdninger" Baggrund Midtvejsevalueringen af Læs mere MATCH-projektet NOVO Nordisk CMUK
MATCH-projektet NOVO Nordisk CMUK Kursus i mentorskab, interkulturel kommunikation og konfliktløsning Modul 2 August 2010 DAG 1 Mette Lindgren Helde/Bjarne Solberg CENTER FOR KONFLIKTLØSNING/MINDLIFT WWW.KONFLIKTLOESNING.DK/WWW.HELDE.DK/ Læs mere Europaudvalget 2012 KOM (2012) 0617 Bilag 4 Offentligt
Europaudvalget 2012 KOM (2012) 0617 Bilag 4 Offentligt 12. april 2013 Samlenotat om Europa- Parlamentets og Rådets Forordning om den Europæiske Fond for Bistand til de Socialt Dårligt Stillede. COM(2012) Læs mere SLUTAKT. FA/TR/EU/HR/da 1
SLUTAKT FA/TR/EU/HR/da 1 FA/TR/EU/HR/da 2 I. SLUTAKTENS TEKST 1. De befuldmægtigede for: HANS MAJESTÆT BELGIERNES KONGE, PRÆSIDENTEN FOR REPUBLIKKEN BULGARIEN, PRÆSIDENTEN FOR DEN TJEKKISKE REPUBLIK, HENDES Læs mere Jørn Vestergaard, professor i strafferet ved Københavns Universitet. Militær overvågning af danskere i udlandet udhuling af normale retsgarantier
Det Udenrigspolitiske Nævn, Forsvarsudvalget 2014-15 UPN Alm.del Bilag 186, FOU Alm.del Bilag 80 Offentligt 1 Jørn Vestergaard, professor i strafferet ved Københavns Universitet Militær overvågning af Læs mere Mikkel Christian Rahbek, 3.y, Gammel Hellerup Gymnasium Pandoras Æske
Pandoras Æske For mere end 2000 år siden skrev Hesoid sit værk Værker og Dage, der bl.a. indeholdt myten om Pandoras Æske. Denne myte har spillet en særlig rolle igennem senere europæisk idehistorie, hvor Læs mere I DAG: 1) At skrive et projekt 2) Kritisk metodisk refleksion
HEJ I DAG: 1) At skrive et projekt 2) Kritisk metodisk refleksion M Hvem er vi og hvad er vores erfaring? Majken Mac Christiane Spangsberg Spørgsmål KRITISK? METODE? REFLEKSION? M KRITISK METODISK REFLEKSION Læs mere Arbejderen har mødt Ignacio Ramonet ved et foredrag i Malmö om kultur og medier.
Arbejderen, udsender temaudgave for sandheden om de fem Sammen med hundredevis af aktivister og internationale personligheder har Ignacio Ramonet manden bag ATTAC og Verdens Sociale Forum netop deltaget Læs mere Lene Buerup Andersen Organisationskonsulent i LOF og konfliktmægler
Introduktion til konflikthåndtering Lene Buerup Andersen Organisationskonsulent i LOF og konfliktmægler Beskrivelse af individet Personlighed Kultur Alment menneskelige Basale universelle menneskelige Læs mere Noter til Powerpoint-præsentation om konflikthåndtering og konflikter på nettet
Noter til Powerpoint-præsentation om konflikthåndtering og konflikter på nettet Slide 1: forside Slide 2: Introduktion Vi vil gerne klæde jer forældre bedre på til at hjælpe jeres børn, når de havner i Læs mere INDLÆG TIL. FAGBEVÆGELSEN MOD UNIONENs KONFERENCE DEN 30-11-2000 VED HANS JENSEN, FORMAND LO ***********************************
Den 29. november 2000 INDLÆG TIL FAGBEVÆGELSEN MOD UNIONENs KONFERENCE DEN 30-11-2000 VED HANS JENSEN, FORMAND LO *********************************** I LO s love har vi en formålsparagraf. Den siger bl.a., Læs mere Landets velstand er afhængig af det danske folks Dansk Folkepartis samlede arbejdsindsats. principprogram af oktober 2002 P R I N C I P
PRINCIP R G R A M Dansk Folkepartis formål er at hævde Danmarks selvstændighed, at sikre det danske folks frihed i eget land samt at bevare og udbygge folkestyre og monarki. Vi er forpligtede af vor danske Læs mere SÅDAN. Undgå korruption. En guide for virksomheder. DI service
SÅDAN Undgå korruption DI service En guide for virksomheder Undgå Korruption en guide for virksomheder August 2006 Udgivet af Dansk Industri Redaktion: Ole Lund Hansen Tryk: Kailow Graphic A/S ISBN 87-7353-604-0 Læs mere TIDLIG INDSATS OVER FOR SMÅBØRN PRIORITETSOMRÅDER
Det gode og aktive hverdagsliv Aabenraa Kommunes politik for ældre Forord Kære læser! I Aabenraa Kommune har vi en vision om, at alle kommunens ældre borgere har mulighed for at leve et godt, aktivt og Læs mere INVITATION TIL KONFERENCE OM KIRKENS SOCIALE ANSVAR
KONFERENCE INVITATION TIL KONFERENCE OM KIRKENS SOCIALE ANSVAR Kirkens Korshær i Aarhus, Jysk børneforsorg/fredehjem og Diakonhøjskolen indbyder til en årlig konference om kirkens sociale ansvar. Konferencen Læs mere Gå-hjem møde om EU dom afsagt den 11. april 2013
1 Gå-hjem møde om EU dom afsagt den 11. april 2013 Advokat Mette Østergård 2 Tilpasningsforanstaltninger FN Konventionen om rettigheder for personer med handicap artikel 2, fjerde led Rimelig tilpasning Læs mere EU (Ikke færdigt) af Joachim Ohrt Fehler, 2015. Download denne og mere på www.joachim.fehler.dk
EU (Ikke færdigt) af Joachim Ohrt Fehler, 2015. Download denne og mere på www.joachim.fehler.dk Københavner kriterierne: Optagelseskriterier for at kunne blive medlem af EU. Det politiske kriterium Landet Læs mere Det eksistentielle perspektiv
Det eksistentielle perspektiv 'Det eksistentielle' handler om at være til. Det kan lyde banalt: enten er man vel til eller også er man ikke? Men vi er ikke bare, vi har det altid på bestemte måder. Dels Læs mere FLYT FOKUS: DEMOKRATISKE VALG LØSER IKKE AFRIKAS PROBLEMER
Udgivet på Ræson ( http://raeson.dk/ ) Hjem > Flyt fokus: Demokratiske valg løser ikke Afrikas problemer FLYT FOKUS: DEMOKRATISKE VALG LØSER IKKE AFRIKAS PROBLEMER Der er for meget fokus på kritisable Læs mere De allierede. De allierede i 1939. Tysk angrebskrig i Vest 1940 og Øst 1941. Vidste du, at.. Japansk angreb på USA og Østfronten
Historiefaget.dk: De allierede De allierede De lande, som bekæmpede Tyskland og Japan under 2. verdenskrig, kaldes de allierede. De allierede i 1939 De allierede gik sammen, fordi Tyskland i september Læs mere Formand for Europa Kommissionen
Formand for Europa Kommissionen Europa-Parlamentet Hr. formand, Ærede medlemmer, Det er en glæde at komme her igen for at tale til Dem i en uge, der er fyldt med begivenheder og løfter for vor Europæiske Læs mere DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING AVS-EU
DEN BLANDEDE PARLAMENTARISKE FORSAMLING AVS-EU Udvalget om Sociale Anliggender og Miljø 2. oktober 2003 ARBEJDSDOKUMENT om fattigdomsbetingede sygdomme og reproduktiv sundhed i AVS-landene i forbindelse Læs mere Hvad kan forklare danmarks eksport mønster?
Organisation for erhvervslivet Januar 2010 Hvad kan forklare danmarks eksport mønster? AF CHEFKONSULENT MORTEN GRANZAU NIELSEN, MOGR@DI.DK en nyudviklet eksportmodel fra DI kan forklare 90 pct. af Danmarks Læs mere Retssikkerheden undergraves - Interview om skelsættende lovforslag
Retssikkerheden undergraves - Interview om skelsættende lovforslag I sidste uge sendte regeringen et forslag om ændring af servicelovens voksenbestemmelser i høring. Og siden har debatten buldret på især Læs mere Guide. Social Kapital. Til måling af. Side 1
Guide Til måling af Social Kapital Guide til måling af social kapital DEL I - Hvad er social kapital Side 1 Indhold Forord 3 Hvad er social kapital 5 Hvorfor måle på social kapital 5 Hvad er social kapital Læs mere under henvisning til fælles forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Europa-Kommissionen, og
12.9.2014 L 271/3 RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 960/2014 af 8. september 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer Læs mere 6. Kapitel Handling. Læs fra sidste afsnit på side 90 til første afsnit side 91
OTTENDE TRIN: Vi lavede en liste over alle de mennesker, vi havde gjort fortræd, og blev villige til at gøre det godt igen over for dem alle. 6. Kapitel Handling Læs fra sidste afsnit på side 90 til første Læs mere Selvstyrets bemærkninger i relation til implementering i Grønland er anført med fed tekst under de enkelte artikler.
Selvstyrets bemærkninger i relation til implementering i Grønland er anført med fed tekst under de enkelte artikler. Bekendtgørelse om Danmarks ratifikation af den af den Internationale Arbejdskonference Læs mere Energikrisen dengang og nu