TEMI-NYT nr. 150 marts 2012 by Herning Kommune - issuu
TEMI-NYT
Månedsblad for medarbejdere i
Nr. 150 / 2012
Fra BUM til HOD
Kulturprojekt i Drift
Leder i bevægelse
Ringmærkning af børn og fugle
TEMI-NYT udgives på Intranettet som e-magasin,
hver måned, undtagen juli.
Deadline for indlæg til næste nummer er
20. april og indlæg sendes til admto
Tove Overgaard, admto og Susanne Frederiksen
admsf på skift hver anden måned .
Næste TEMI-NYT udkomme sidst i april
Redaktør af dette nummer er Susanne Frederiksen
Ledere i bevægelse
- Lederudviklingsforløb i Teknik og Miljø
Af Eva Kanstrup
Direktør i Teknik og Miljø
2. Hvordan skaber vi en kultur i TM, hvor vi
er mere modige og tør gå nye veje?
I forbindelse med organisationstilpasningen i Teknik og Miljø blev det påpeget fra
jer medarbejdere, at der var behov for i
Teknik og Miljø, at ledelsen blev bedre til at
samarbejde på tværs af afdelinger og teams
for at eliminere snitfladeproblematikker,
og for at sikre at vores opgaveløsning bliver
koordineret på tværs og altid tænkt ind i en
3. Hvordan skaber vi fuldt ejerskab til strategien i TM?
Derfor er et af fokusområderne i lederudviklingsforløbet ”ledere i bevægelse” også
blevet samarbejde på tværs af opgaveområder og samarbejdet i ledergruppen.
Bedre til samarbejde på tværs
For at blive bedre til at samarbejde på
tværs har vi valgt at arbejde med tre aktuelle udviklingsopgaver i Teknik og Miljø i tre
tværgående ledergrupper.
Arbejdet med de tre udviklingsopgaver skal
sikre at vi fortsat er på forkant med udviklingen i Teknik og Miljø.
De tværgående udviklingsopgaver
1. Hvor og hvordan kan inddragelse af frivillige/borgere i vores opgaveløsning i
TM skabe merværdi?
Hans Eghøj fortæller her om den tværgående udviklingsopgave om innovation
”Innovation bliver ofte udpeget som svaret
på de mange store udfordringer som vores
omverden byder os i det daglige uanset om
vi taler om besparelser, digitalisering, eller nye måder at arbejde på. Det kan også
være svært at finde rum til det midt i den
daglige drift, hvor der hele tiden ligger en
ny ansøgning eller en anden presserende
opgave og venter.
Det er en kendsgerning at de virksomheder
der i dag har succes og overlever, ofte er de
virksomheder som bevidst afsætter tid til
innovation. Nogle virksomheder bryster sig
f.eks. af at der er afsættes 5 - 10 procent
af medarbejdernes arbejdstid til at arbejde
med innovation.
Det bliver måske ikke helt tilfældet i Teknik
og Miljø, men det er en kendsgerning at det
er nødvendigt og at vi skal afsætte tid til at
innovere, for at bestå i fremtiden.
Hans Meinhardt, Steen Brokær og jeg har
TEMI-NYT nr. 150 marts 2012
fået til opgave i forbindelse med ”Ledere i
bevægelse”, at undersøge mulighederne
for at udvikle en model for at arbejde med
innovation i Teknik og Miljø.
Med vores forskellige baggrunde, erfaring
og placering i Teknik og Miljø er vi kommet
rigtig godt i gang med opgaven, og vi har
allerede planlagt forløbet som skal afsluttes i uge 35.
Vi ser frem til at inddrage rigtig mange
gode medarbejdere i Teknik og Miljø, som
vi ved ligger inde med gode ideer eller som
tør stille spørgsmål til den måde som vi faktisk arbejder på”.
Lederevaluering i 2012
Det er vigtigt at ledere og chefer får mulighed for at måle på deres bevægelse i løbet
af lederudviklingsforløbet. Og at I som medarbejdere får mulighed for at bedømme om
der sker en positiv udvikling med fokus på
de ledelseskompetencer, hvor I påpegede i
”det oplyste grundlag”, at der var plads til
Der vil blive foretaget en første lederevaluering her i april, hvor mange af jer vil blive
inddraget , efterfulgt af en ny evaluering
om ca. ét år for at måle eﬀekten af lederudviklingsforløbet, og den enkelte leders
arbejde med egen lederudvikling.
Se beskrivelsen af alle tre tværgående
udviklingsopgaver på Intra.
Jeg ønsker alle medarbejdere
i Teknik og Miljø
en rigtig god påske.
Af Ingelise Thune
Som bygherrerådgiver i Kommunale
Ejendomme må man gå efter de politiske signaler, og det betyder, at man skal
være helt fremme i skoene i forhold til
Ordet velfærdsteknologi er ved at være
lidt slidt, og hvis der virkelig skal skubbes
til udviklingen på området må der tages
chancer. Det er en balancegang at anvende nyt teknologi i nybyggeri og de første
løsninger er ikke altid de bedste, der må
udvikles, og det har vi alle et ansvar for.
sker at bremse denne udvikling, så der
må satses politisk og erhvervsmæssigt,
hvis fremtidens mål om bedre og billigere velfærd skal opnås.
Vaskerobot i Lind
Et konkret eksempel er muligheden for at
etablere en vaskerobot på Lind Pleje- og
Aktivitetscenter. Robotten kommer fra
østen, den er yderst behagelig at bade
i, den er rimelig simpel i sin opbygning,
men der er stadig plads til forbedringer.
Vi har været i Horsens for at afprøve robotten, som siden den ankom til Danmark, er blevet ombygget i forhold til
størrelse, sikkerhed for bruger og arJeg prøver her at forklare, at det at inve- bejdsforhold for personale.
stere i nyt teknologi efterfølgende kræver endnu flere resurser, for at det bliver
til en succes. Der skal uddannes personale, ændres arbejdsgange og det kan være
et langt sejt træk på en etableret institution, hvorimod det på en ny institution
Det betyder også, at man i fremtiden bliver nødt til at tænke bredere, når der ansættes personale til institutionerne.
De ældre bremser ikke udviklingen
Jeg arbejder med Lind Pleje- og Aktivitetscenter, hvor der klart er ønske om at
anvende alt det nye velfærdsteknologi
som plejer fremad. Nye rapporter viser
tydeligt, at det ikke er de ældre, der øn-
I forbindelse med planlægningen af Fuglsang Sø Centret har vi haft et samarbejde
med Teknologisk Institut for at finde frem
til de virkelige udfordringer i forbindelse
Ja her ligger jeg så …
i en vaskerobot ..skønt!
for fremtiden,
den er spændende,
Jeg drømte om at
der også kunne
ske andre ting
i robotten …
som en foryngelseskur
Optimering i administrationen
Det har vist sig, at en optimering i administrationen i forhold til IT løsninger kan
give den største gevinst. Logistik i forhold til håndtering af medicin, bestilling
og modtagelse af varer kan betyde yderligere rationaliseringer, som i den sidste
ende kan bruges til bedre velfærd for
Så…velfærdsteknologi drejer sig om at
finde rigtige og brugbare løsninger og
samtidig skubbe til udviklingen, og ikke
være bange for at tage begrænsede
Og…på IT siden ligger der et stort potentiale for lettere og hurtigere at håndtere
de administrative arbejdsopgaver.
….i disse tider hvor den
evige ungdom
fylder så meget
En god dag p
Af Lise Kjær Poulsen
I skrivende stund er arealer på Præstbjerg
Naturcenter, i Troldtoft Krat ved Vind, og på
bakkeøen Yllebjerg nord for Hodsager såleFor nylig var der personalemøde i Center for des gået op i røg. Og det er ikke slut endnu.
natur, miljø og byggeri. Mødets måske vig- Så længe vejrudsigten lover tørt vejr med
tigste punkt var ”trivsel og arbejdsglæde”. moderat vind, skal endnu nogle arealer
brændes af inden 1. april, som er fristen for
Hvert team skulle fremføre deres trivselshiafbrænding.
storie. Der kom mange gode forslag frem,
alle gode bud på, hvad der gør ”en god dag Gammel plejemetode
på kontoret”.
Afbrænding er en af de ældste plejemeto-
Sæson for hedeafbrænding
der på hedearealer, idet metoden har været brugt i mange tusinde år. Det betyder,
at hedens planter er tilpasset afbrændingen. Nogle af hedeplanternes frø er endda
afhængig af en varmepåvirkning i form af
brand, før de er i stand til at spire.
For naturplejeteamet i NGO har der den
seneste tid været tale om op til flere gode
dage på kontoret. Det er nemlig sæson for
at brænde hede af. Den indre pyroman er
igen blevet vakt til live, og iført gasbrænder og branddaskere gik det lystigt ud over Således kan man se, at lyngen og andre
stepperne.
planter spirer allerede få måneder efter et
område har været brændt. Ilden er samti-
dig med til at fjerne kvælstof fra området,
og bidrager dermed til det næringsfattige
miljø, der er så vigtigt for bl.a. lyngen.
Skulle nogle være i tvivl, så er der tale om
”en god dag på kontoret”, når den står på
hedeafbrænding. Så sidder du nu tilbage
med følelsen af at være gået glip af noget,
så fortvivl ikke. Næste år skal der med garanti brændes af igen.
Da ilden jo også skal slukkes igen, kunne
de mest ihærdige måske få en branddasker
i hånden, med mulighed for selv at prøve
kræfter med ilden. Vi må jo alle gøre, hvad
vi kan for at bidrage til opretholdelse af trivsel og arbejdsglæde på arbejdspladsen.
Ilden er slukket og en flok glade medarbejdere går hjemad
Livet er for kort til dårlige præsentationer. Hvadenten de
er store og uoverskuelige eller bare kedelige, er de ødelæggende for tilhørernes opmærksomhed. Og dermed er
de spild af både din og dine tilhøreres tid, fordi udbyttet
ikke bliver, hvad det burde være.
• Tænk på, hvad du vil sige - sådan helt mundtligt - til
dine tilhørere. Hvad skal de have fået at vide, når du
er færdig? Hvad er hovedbudskabet?
• Tænk på, hvordan du vil sige det. Hvilket indtryk skal
de have fået af dig og dit emne?
• Tænk på, hvilken afstand du vil have mellem dig selv
og dine tilhørere. Er du højt hævet over dem som
repræsentant for Sandheden - eller vil du tale lige ud
til dem for at overbevise dem?
• Tænk på de gode - rigtig, rigtig gode - præsentationer,
du selv har hørt. Er det taleren eller hans dias, du husker? Hvad kan du lære af det?
Derefter bruger du PowerPoint på den rigtige måde,
nemlig til at vise alt det, du i praksis ikke kan udtrykke
mundtligt, eller som det er helt centralt at få banket fast:
En disposition for hele fremlæggelsen, en synliggørelse
af strukturen (afsnitsoverskrifter), de centrale fænomener eller begreber i fremlæggelsen, enkelte udvalgte
10 tips til den gode
• Følg 7 ± 2 reglen på en sådan måde,
• Beregn ca. ét minut til hver slide i
at der kun er ca. 7 ord på en linje og
præsentationen. En præsentation på
højst 7 linjer på et slide. Brug gerne
15 minutter kan typisk have 15 - 18
animationen til at bringe tekstlinjer
slides med få animationer.
ind fra venstre (som er læseretnin• Begræns brugen af animationer gen).
kommer ting flyvende fra alle verdenshjørner er der risiko for, at del- • Tabeller må kun være max. 4 ræktagerne sidder og tænker på, hvor
ker og 4 kolonner. Hvis du bruger en
større tabel (f.eks. fra en publikation)
næste ting kommer fra i stedet for at
skal du indramme de værdier, som
høre, hvad du siger.
• Slides læses i ”F - form” ved første
• Hvis du ønsker at vise video, så husk
øjekast. Det betyder, at tilhørerne
at overføre videofilen til den comførst ser overskrift og dernæst det
puter præsentationen skal vises fra
som er i højre side og i midten af bilsammen med power point-filen.
• Vælg tekstfarve og baggrund, så
du får god kontrast. Det bedste er
faktisk sort tekst på hvid baggrund.
Undgå gul tekst - den giver meget
dårlig kontrast. Pas også på med
grønt på rødt og omvendt pga. evt.
farveblinde tilhørere.
• Du må aldrig læse den tekst op, der
er skrevet på slidet - gør du det, risikerer du at præsentationen bliver en
ægte ”killer”.
• Husk at tale til tilhørerne og ikke til
• Det er vigtigt, at teksten bliver så
stor, at den faktisk kan læses - brug
derfor som minimum fontstørrelse
20 for den mindste tekst og brug en
skrifttype uden fødder f.eks. Verdana
eller Arial.
Gamle kort - Hvad kan du finde?
Af Mie Dahl
Når du anvender GeoMedia har du mulighed for at hente to forskellige typer gamle
kort op, sammen med vores grundkort,
matrikel eller natur data. De to typer er:
• Historisk 1842-1899
• Historisk 1900-1960
hjemmeside, er der lidt forskelligt. På intranettet er det muligt at finde link til KMS
under Teknik og miljø > Hvor finder jeg? >
kort på web.
Danmark før og nu.
Her kan man finde en adresse eller et stednavn, samt vælge hvilken type kort man
ønsker at se og sammenligne med de nyeste.
KMS matrikel
Her er det muligt at finde et nuværende
matrikelkort og få oplysninger om den enkelte matrikel samt åbne et historisk matrikelkort for samme område.
Historisk 1842-1899
KMS matrikel kort
Historisk 1900-1960
Det er også muligt at finde forskellige typer gamle kort på nettet. Specielt på KMS’s
Det er også muligt at finde gamle flyfoto på
inttranettet. Linket hertil findes ligeledes
på intranettet under Teknik og miljø > Hvor
finder jeg? > kort på web.
Her kan du enten søge på en adresse, eller zoome ind på et område. Når du har fundet
det ønskede område. kan du se hvilket luftfotos der er tilgængelige – og derefter vælge
hvilken du ønsker at se.
KMS matrikelkort
Af Nina Hagelskær, fælles AMR
spekulere over det. Er det en god dag?
Eller skal det blive det?
I jagten på en velfungerende virksomhed, et godt arbejdsmiljø og ikke mindst
glade og ligevægtige ansatte, bliver der
som regel fokuseret på virksomhedens
indsats. Her er det dog, at vi som medarbejdere og kolleger skal være bevidste
om, at den største indsats skal komme
fra os selv!
Det starter i virkeligheden allerede når
vi står op. Her tager vi valget - uden at
Det handler om at have en positiv indstilling til tingene. Det betyder alt for en
selv, familien og arbejdspladsen.
Ved Drift har vi gennem vores kulturprojekt arbejdet med dette. Vi kalder
det i daglig tale for at spille på grøn eller
rød bane. Pludselig er det blevet mere
legalt at påtale overfor hinanden, når
man bare er for meget.
At sige til hinanden: ”Nå, du har nok en
dårlig dag i dag, hva?” Det får hurtigt
paraderne op. Men at sige: ”Grøn bane,
grøn bane” eller: ”Nå, du spiller nok rød
bane i dag!”, det får ikke blodtrykket til
at stige så hurtigt ☺
Der åbnes nemlig straks op for en lille
ventil og budskabet bliver modtaget
bedre - faktisk ofte endda med et lille
smil. Så er det ok at bringe emnet på banen.
Det smitter som en forkølelse
At være positiv er som en forkølelse eller influenza, det smitter!!
Mød andre med smil og imødekommenhed. Se muligheder i stedet for
begrænsninger. Det skaber resultater
på alle fronter, især personligt. Det er
nemlig noget, man kan lære med tiden.
omgivelserne ☺ Du vil ikke være i tvivl.
Mens jeg skriver dette, får jeg tanken
om vores ur instinkter. Overlevelse –
mennesker kan meget mere end de er
klar over. Nogle ting handler man automatisk på, andre ting kan man påvirke
ved at være bevidst om det.
Spil med på grøn bane
I Drift vil vi gerne dele ud af vores egne
erfaringer, så vi opfodrer til at spille
med på grøn bane.
Selvfølgelig ser man også rødt ind imellem. Kunsten er, ikke at blive i det forum længere end højest nødvendigt.
Så start nu, smil til verden!
Så lad os ikke bare lange ud efter firmaet, men påtage os det ansvar vi har hele
tiden. Hele dagen fra vi står op til vi går
i seng. Ikke bare på jobbet. Hvis nogen
af jer har været til foredrag med Chris
Mcdonald så snakker han faktisk også
Du vil ikke være i tvivl
Det ligger i vores gener – det vi har
med fra far og mor. Og sorry folkens, desværre ligger det ligesom
med karaktererne i folkeskolen og
alt andet. Nogle kommer meget let
til det. Andre skal kæmpe med næb og
kløer hele tiden. Men en ting er sikkert,
når det lykkes, er der respons tilbage fra
Ringmærkning af fugle og børn ved
Af Karen-Louise Smidth
år siden opfandt systemet med at
registrere fuglene med en ring om
benet, er vi mennesker nu blevet
Mere end 150 børn og voksne duk- meget klogere på, hvor de tager
kede op og var med til forårsfugle- hen. Det er stadig en gåde at løse
arrangement med ringmærkning af med hensyn til, hvordan trækfugfugle og ”ringmærkning” af børn,
lene finder vej.
rede- og æggeværksted, fugleløb
Styr på børnene
og andre fugle aktiviteter
De mange børn på arrangementet
Løvbakke Naturcenters nye faciliblev også fanget i et stort net på
teter med asfaltsti, udstilling, opden store legeplads. De blev ligeholdsrum og tarzanbane er taget
som de rigtige fugle målt og vejet
i brug og på denne dag, lørdag 10
og fik ring på – før de blev sluppet
marts, handlede det om forårets
På ringen om armen kunne der
Må jeg røre?
også stå navn og telefonnummer,
Hvilken slags fugl er det? Er den
hvilket flere forældre satte pris på,
tam eller vild? Er det en hun eller
så de kunne genfinde deres undhan? Slipper du den fri igen? Det
slupne børn.
var nogle af de mange spørgsmål,
ringmærker Jens Muﬀ fik, da han i Æg og reder
løbet af et par timer en forårsdag
Forme, farver, størrelser, faconer
ved Løvbakke Naturcenter fangede og materialer er alt sammen noget,
29 småfugle i net. Fuglene blev
man kan tale om og tænke over,
registreret, fik en ring på og blev
når man ser naturens bud på, hvorsluppet fri igen. Mange børn og
dan fuglenes æg og deres reder
voksne fik et indblik i, hvordan man ser ud. Hvad enten man var til de
arbejder i felten, når man skal for- helt naturtro kopi-kreationer eller
ske i, hvor fuglene flyver hen, når
man hellere ville eksperimentere
de ikke er i Danmark.
med mere kunstneristiske udgaver
af reder og æg, så kunne man med
I gamle dage vidste man ikke, hvor ståltråd, mos, pil og ler lave den
fuglene tog hen om vinteren – men rede eller de æg, man selv kunne
fordi en dansk skolelærer for 100
lide. Nogle lavede for eksempel bit-
tesmå kolibriæg på størrelse med en Mange mennesker – Store arranpinocchiokugle og andre ”lerklumgementer
per” næsten som et strudseæg.
Med de fine nye faciliteter på Løvbakke Naturcenter er der mange
Flyvetur rundt på ny asfaltsti
muligheder for bevægelse, oplevelDen nye asfaltsti på 1,7 km tæt ved ser og læring.
naturcentret bliver flittigt brugt af
mange forskellige mennesker. Stien Et kort over nærområdet med akbruges både af forskellige handicap- tivitetsmulighederne tydeligt margrupper, folk på rulleski, rulleskøjter keret og en beskrivelse at muligheog løbehjul, mødregrupper på tur
derne var med til at give folk et godt
med barnevogne og af børn, der
overblik og gøre dem mere selvkøskal lære at cykle på et sikkert sted, rende under sådan et arrangement.
løbere, hundeluftere og mange
Løvbakkerne har mange potentialer
flere. Denne lørdag eftermiddag
blev stien brugt til et fugle-temaløb og vil kunne udvikles endnu mere
og i fremtiden vil den(ne lille) nemt med overnatningsmuligheder, dyrehold, arrangementsudvikling og nye
farbare sti i naturen kunne bruges
selvkørende aktivitetsmuligheder.…
på endnu flere måder.
Kyllingerne i skoven
I den nye udstilling ”Skovens Hemmeligheder” er der også mulighed
for at slå sig ned i varmen og spise
madpakken. Her fik alle de børn, der
ikke syntes, at det var nok at røre en
lille musvit på brystet med en finger,
mulighed for at komme helt tæt på
andre levende fugle. 12 små daggamle hønekyllinger blev klappet og
Næste arrangement i Løvbakkerne
løftet meget forsigtigt. En far havde
er 22. april kl. 14-16: De vilde og
en sjov dialog med sin datter, mens
de tamme rovfugle ved Løvbakke
hun sad med en lille kylling i skødet.
”Nå, Emma, hvem tror du kom først
Falkoner Frank Skaarup viser sine
falke frem og en ugle får serveret
sin ynglingsspise – en lille mus…
”Først ned af en bakke”?
”Nej først her på Jorden”.
Se i øvrigt på ”Ud På Tur i Herning
”Det tror jeg, at kyllingen gjorde”.
Kommune”
Pust nyt liv i sundhedsarbejdet
Dialogmøde om forebyggelse af stress
stress situationer jo faktisk er nedarvet.
Gode KRAM-vaner
Hele forvaltningen var inviteret til fælles- Vi kan nærme os den sunde livsstil ved at
samling i kantinen til en peptalk om kost, have gode KRAM-vaner (sund Kost, bemotion og stress.
grænsede mængder af Røg og Alkohol
og en del Motion). Dette giver statistisk
Rikke Line Klockars-Jensen fra Dansk Fir- set 14 års længere levetid uden sygdom.
maidræts Forbund lagde hårdt ud med Det er ikke nogen videnskab at ”kramme”
strækøvelser, hvor vores tanker blev nulstil- og det er bedre med små skridt i den rigtilet ved hjælp af små hop på stedet, og spe- ge retning end drastiske ændringer fra den
kulationer om ventende mails blev sendt ene dag til den anden – tit er det enkle livsud i verdensrummet.
stilsændringer, der kan have en stor eﬀekt.
Tilbage til urmennesket
For at forstå vores adfærd måtte vi helt tilbage i fortiden og kigge på urmennesket,
der efter at have flygtet fra en angribende
løve, havde et stort behov for fedt og sukker til kroppen. Det vil sige, at vores trang
til det fede og det søde i forbindelse med
Fuldkorn, fuldkorn og fuldkorn
Og hvad skal vi spise til fuldkorn, fuldkorn
og fuldkorn – se
efter disse mærker:
fra dialogmødet
For at skærpe lysten til fuldkorn, er det en
rigtig god idé at spise før du handler ind - så
bliver du ikke så let fristet til at købe slik og
Hvorfor har meget slik mange forskellige farver?
streret med en lille film om en trappe på en
S-togstation, der var lavet om til klavertangenter, der gav lyd fra sig, når man trådte på
trinene - ud over rigtig sjove scener betød
det også, at 66 % flere brugte trappen frem
for rulletrappen.
Det er fordi producenterne ved, at vi gerne Til sidst blev det hele koblet sammen med
forskellig viden om stress – desværre var tivil smage på det hele.
den ved at være gået, så det blev den hurEn undersøgelse viste et 65 % større indtag, tige gennemgang.
hvis der ikke kun var en farve slik men mange forskellige farver. Der er nok en tendens Skæbnen ville, at der var bagt lækker fødtil, at vi i en stresset hverdag laver pauserne selsdagskage da NGOerne kom tilbage, den
til en fest med en sodavands- og kagekultur smagte dejligt og så cyklede vi ekstra stærkt
(det er jo nedarvet).
Forandringscyklus
Men der skal motion til – mindst 30 minutter om dagen. Her blev vi præsenteret for en
forandringscyklus (se næste side). Sæt realistiske mål. Køb af udstyr eller påklædning
kan være en motivationsfaktor og spændende omgivelser både ude og inde giver
større lyst til motion. Det duer ikke med et
kælderlokale uden vinduer! Dette blev illuTEMI-NYT nr. 150 marts 2012
(Helhedsorienteret drift)
Af Peter Dalsgaard
Afdelingsleder i Drift
ser, både vores egne og hos de private entreprenører, der står for ca. 30 pct. af vores
grønne entrepriser. Vores medarbejdere er
De seneste 10 år har vi arbejdet med BUM- med til audit, de føler ejerskab og kommer
modellen. Den fungerede godt, når man med ideer til, hvad der kan forbedres, og
skulle holde styr på omkostningerne, men det fører til handling.
den var meget ensidig - Vi havde brug for en
ny model, og HOD var rigtig for os. En af for- Medarbejderkulturen
delene ved HOD er nemlig, at man arbejder Vi har arbejdet meget med medarbejdermed flere bundlinjer.
kulturen og spurgt ind til, hvad der er det
gode liv i Herning, og hvordan vi kan bidrage
Udlicitering som læringsredskab
til det. Vi har givet medarbejdernes basale
Desuden ønskede vi, inden for vores ker- kundskaber et løft, så de efterfølgende får
neopgaver, at anvende udlicitering som læ- mere ud af at deltage i faglige kurser.
ringsredskab, dvs. benchmark og vi er med
åbent sind gået ind i samarbejdet med pri- Vision 2012
vate aktører.
For at inddrage vores medarbejdere har vi
i vores arbejde med DRIFT´s Vision 2020
Borgermålinger
også lavet en delvision, Vision 2012, hvor
For øjeblikket arbejder vi med borgermå- alle medarbejdere bliver grundigt informelinger, hvor vi undersøger borgernes til- ret om, hvad der foregår, og hvad de kan
fredshed på den leverede driftsydelse. Vi bidrage med i 2012. I alt skal der arbejdes
vil i dialog med bl.a. borgerforeninger og med 7 strategispor i 2012.
idrætsklubber.
For os i DRIFT har HOD givet mere arbejdsNyt kvalitetskoncept
I løbet af 2012 og 2013 udruller vi et nyt
kvalitetskoncept til samtlige driftsentrepri-
Kort nyt fra RådhusMED
ning af resultatet, som bliver præsenteret for
RådhusMED.
Lidt om APV i Teknik og Miljø
Fokuspunkter for 2012 og 2013
Arbejdsmiljøgruppen var inviteret med til
mødet i RådhusMED i anledning af den årlige
arbejdsmiljødrøftelse og for at give en status
på den igangværende rundering.
RådhusMED og arbejdsmiljøgruppen blev
enige om, at fokuspunkterne for 2012/2013
• Trivsel og arbejdsglæde i samarbejde med
den gruppe, der arbejder med trivsel og
Det er lovpligtigt at gennemføre en APV hvert
3. år. APV’en anno 2012 klares ved en runde• Sundhed fortsætter vi med at have fokus
ring med hensyn til det fysiske arbejdsmiljø.
I TM er det normalt en elektronisk APV, vi
laver, og den er rettet til, så den passer til TMs • Mobning vil også blive et fokusområde i
Arbejdsmiljøgruppen Mette Bøgvad, Tove
Overgaard samt Gitte Østergaard kommer
rundt og tage en snak med samtlige medarbejdere i TM vedrørende arbejdsklima med hensyn til støj,
indeklima, varme, kulde, lys samt
indstilling af stole, borde og skærm.
Arbejdsmiljøgruppen vil desuden overveje at
tage spørgsmål om langtidsfriske med i trivselsmålingen.
AMG har sammenfattet nogle anbefalinger til de enkelte medarbejdergrupper, fx eftersyn af redningsveste, brug af sikkerhedstøj, kursus
i brug af waders osv. Anbefalingerne gives til afdelingsledere og
medarbejdere, når runderingerne
Udover APVen så vil den obligatoriske trivselsmåling blive gennemført
i september 2012 med fokus på
sundhed trivsel og arbejdsglæde.
Når trivselsmålingen er afsluttet,
29 marts fik Enghavevejs besøg af Arbejdsmiljøgruppen med
vil der blive lavet en sammenfatorange blik og sikkerhedsudstyret i orden.
Kulturproj
- Ny metode til arbe
Det har medført, at vi pt. er i gang med at arbejde med APV - udvikling.
Målet er: I forbindelse med den omfattende
I 2010 fik vi lavet den første kulturmåling i
kulturproces i DRIFT ønskes udviklet en ny meDRIFT.
tode til at foretage arbejdspladsvurderinger.
Der bliver lavet en ny måling i september 2012,
Et værktøj der i højere grad end hidtil skal kvahvor det bliver spændende at se, om vi har flytlificere vurderingen af det psykiske arbejdstet os i den retning, som vi ønsker.
miljø i forhold til mere relevante modeller for
I 2011 har vi afholdt i alt 4 kurser med alle dette område, samtidig med at dataindsamlinvores medarbejdere i DRIFT. Fokus har været gen udvikles til at åbne op for flere og mere
de gode historier om DRIFT og Herning Kom- interessante betragtninger.
mune samt hvad vi kan lære af dem, grøn og
Værktøjet skal være e-vidensbaseret med udrød bane, kontrolcirklen, hvornår er noget et
gangspunkt i positiv psykologi herunder anervilkår, hvornår har jeg indflydelse og endelig
kendt forskning og valide modeller for psykisk
hvornår har jeg kontrol.
I forbindelse med vores kulturprojekt i DRIFT,
Kulturprocessen har indtil nu været rigtig
herunder kommende kulturmåling, synes jeg
spændende og udviklende, og vil fortsætte i
det kunne være interessant, om vi kunne koble
APV og kulturmålingen sammen.
hvem der kan se meningen med det hele
på denne tegning, og
dermed er med til at
jekt i Drift
ejdspladsvurdering
Kulturm책ling i 2010
Lidt om positiv psykologi
Positiv Psykologi kan også forbedre omgangstonen og samarbejdsrelationerne. Det skal
siges, at der også er nogle, der synes , at det
”Vær nu lidt positiv, ikke?” er sikkert den tanke udelukkende at fokusere på det positive, kan
du får, når ægtefællen endnu engang afviser et blive en slags eskapisme, hvor man udsætter
af dine gode forslag, som f.eks. hvordan I kun- det at forholde sig til tydelige problemer.
ne indrette kælderrummet med et billardbord,
eller måske den med at have et par kammera- På den anden side kan du også glemme de
gode ting, hvis du giver de negative ting for
ter med på campingturen.
meget plads og tid. Det er nok bedst at finde
Selvhjælpsbøger som ”Lev dig lykkelig” har din egen balance.
efterhånden gjort Positiv Psykologi udbredt.
Martin Seligman startede den i USA i 90’erne Med lidt øvelse, kan du øge fokus på de gode
(se Ebbe Lavendts hjemmeside: www.positiv- ting i dit liv, både på arbejde og hjemme. Prøv
psykologi.dk), og den er blevet ret populær. at gennemgå listerne her. Notér dine dyder og
Den bruges tit i virksomhedsledelse for at for- styrker: Hvad er du god til? Hvad prioriterer du
ny og løfte virksomhedskulturen, f.eks. i triv- hos andre? Hvad er vigtigt for dig?
selsarbejdet.
Prøv så et par af øvelserne og se, om de holder
Af Eric Farley
hvad de lover. Og vær nu lidt positiv, ikke?
• Kortlæg dine egne fremtrædende karakterstyrker. Eﬀekten af dette er øget livsglæde og færre
depressive symptomer i seks måneder.
• Benyt dine karakteristiske styrker i hverdagen på nye måder. Eﬀekten af dette er det samme
som ovenfor nævnt.
• Nedskriv tre gode gerninger, samt hvad du formoder var årsag til, at du gjorde denne gerning.
Gør dette hver aften i en uge. Eﬀekten vil være øget livsglæde og færre depressive symptomer i
• Nedskriv et takkebrev til en person, som har betydet meget for dig, men som du aldrig har
givet et ordentligt tak. Derefter skal du opsøge denne person og læse brevet højt. Eﬀekten af
dette er positive ændringer i en måned.
Tværgående chefopgaver
Af Mette Bøgvad
drede forhold efter organisationstilpasningen - APV på en ny måde.
Så er turen kommet til mig, som rosinen i • Oplæg til RådhusMED om, hvad vi kan
foreslå, at de tager fat på i deres årlige
pølseenden.
arbejdsmiljødrøftelse.
Jeg vil i denne artikel beskrive min tværgående chefopgave - arbejdsmiljø på tværs i • Forberedelse af en trivselsmåling i efteråret sammen med gruppen for trivsel og
Jeg har fået fornøjelsen at stå i spidsen for
arbejdsmiljøet på Rådhuset og Enghavevej. Det er vigtigt for gruppen, at medarbejderTil dette arbejde har vi nedsat en arbejds- ne er klar over, hvem de kan gå til med formiljøgruppe, bestående af Tove Brandt skellige problemer, store som små.
Overgaard, Gitte Østergaard og Mette BøgSamtidig har vi også et ønske om at være
vad. Med denne sammensætning er begge
proaktive i den udstrækning, det kan lade
arbejdspladser repræsenteret.
Som noget af det første har vi udarbejdet
Du kan bl.a. finde oplysninger omkring aren plan for arbejdsmiljøgruppens arbejde i
bejdsmiljø på intranettet under den gule
2012, og vi har alle 3 været på arbejdsmiljøsikkerhedshjelm.
uddannelse for at få genopfrisket og ajourført vores viden på området.
Vi forventer også, at du retter en henvendelse til os om eventuelle uhensigtsmæsVi brugte blandt andet kursusdagene til at
sigheder på din arbejdsplads, så vi forhålave et årshjul over, hvad vi skal arbejde
bentlig kan tage tingene i opløbet og undgå,
med og hvornår:
at det bliver til et stort problem.
• Arbejdsmiljøet skal være synligt.
• De 2 arbejdsmiljørepræsentanter skal
også være synlige.
• Kortlægning af medarbejderes arbejdsopgaver uden for huset, hvor vi også har
ansvaret for arbejdsmiljøet i for eksempel vandløb, landbrug, vej og så videre.
• Rundering til de enkelte arbejdspladser
for de medarbejdere, som har fået ænTEMI-NYT nr. 150 marts 2012
9.00 i IT5
- 9.00 i I
slokale 2
5 - 9.00
.15 - 9.0
r og a
ter i a
2. D fmøde
7. T ktionsmød
. Af ik- og Miljø
9. D elingsleder dvalgsmød
irektio
3. F getkonfere
.. Ch g Café om D
6. D fmøde
nsmø
gstavlen
Fratræ
nrik T
gen a auridsen fr
ts må atræder sin
g i Bra
ine Kr
r pr. 1
yrialse
t sin s
forvaltningsarrangement
(eftermiddag og aften)