Kløvergræsmarken i centrum - PDF
Download "Kløvergræsmarken i centrum"
1 Kløvergræsmarken i centrum 131 økologiske mælkeproducenters svar om deres kløvergræsmarker Økologiske Landsforsøg om artsvalg i kløvergræsmarken Forskningsresultater om urter Anbefalinger til drivveje og afgræsning af rødkløver
2 Marker tæt ved gården De økologiske landmænds valg af kløvergræs blanding kan ses i figuren. Til afgræsning og kombineret afgræsning og slæt er blanding Ø22 (alm. rajgræs + hvidkløver) den foretrukne blanding. Af landmændenes svar fremgår, at køernes lyst til at æde denne blanding er stor. Af ønsker til forbedringer nævnes større slidstyrke, hurtigere vækst i foråret og højere udbytter ved slæt. Svarene kommer fra en spørgeundersøgelse om kløvergræsmarker. En større slidstyrke fås ved at vælge blanding Ø24, der indeholder engrapgræs og engsvingel, hvilket giver et bedre jorddække. Man skal dog være opmærksom på, at disse græsser er længere tid om at etablere sig, og marken derfor skal have fred for kotrafik i etableringsfasen. For at opnå en tidligere forårsvækst i kløvergræsmarken og et højere udbytte ved slæt, er blanding Ø20 blevet justeret. Det er nu en tidlig blanding med et moderat indhold af rajsvingel, hybridrajgræs og rødkløver. Der skal tages mindst en slæt eller der skal afpudses. Første slæt i denne blanding passer tidsmæssigt sammen med blanding Ø45. 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Valg af blandinger til græsmarken andet Ren afgræsning Slæt og afgræsning Ren slæt 2
3 Slætgræsmarker Blandingerne Ø42 og Ø45, begge med rødkløver, er landmændenes klare favoritter til slæt. Begge blandinger er blevet justeret, så de nu indeholder mere græs og mindre kløver. Denne justering er et resultat af, at 66 pct. af de økologiske landmænd i undersøgelsen havde oplevet, at rødkløveren blev for dominerende, og de ønskede en lavere kløverandel. 85 pct. af de økologiske landmænd anvender rødkløver i deres kløvergræsblandinger. Samtidig giver hovedparten af landmændene udtryk for tilfredshed med slætblandingerne med rødkløver, idet 96 pct. er tilfredse med kvaliteten af ensilagen og det højere udbytte i forhold til hvidkløvergræs. Erfaringerne med rødkløver: Rettidighed ved slæt er ekstra vigtig. Der er risiko for slæt med lav foderenergi, hvis den ikke foretages rettidigt. Skåret skal bredspredes ved skårlægning, da rødkløver tørrer langsomt. Køernes ædelyst til rødkløver er mindre end til hvidkløver. 3
4 Rødkløver giver udbytte Den væsentligste grund til at have rødkløver med i kløvergræsblandingerne er det højere udbytte. I de Økologiske Landsforsøg har blanding Ø42 givet ca. 25 pct. større udbytte end blanding Ø22 i første brugsår. Forskellen i foderenergi har været 0,05-0,08 kg tørstof pr. foderenhed. Ud over rødkløver er der også hybridrajgræs med i blanding Ø42. I andre forsøg har en blanding bestående af 12 pct. rødkløver, 8 pct. hvidkløver og resten rajgræs givet pct. merudbytte i første brugsår og 29 pct. merudbytte i andet brugsår i forhold til en blanding med 19 pct. hvidkløver og resten rajgræs. I samme forsøg har rajsvingel også indgået som blandingspartner således, at græsandelen har bestået af 44 pct. rajgræs og 37 pct. rajsvingel. Det har i blanding med hvidkløver givet ca. 8 pct. større udbytte både i første og andet brugsår end rajgræs alene. Det er med rødkløveren, vi har mulighed for at øge udbyttet i kløvergræsmarkerne mest. Da vi ikke ønsker for dominerende en rødkløver, kan rajsvingel være med til at kontrollere rødkløveren Rajgræs, hvidkløver Udbytte Fe pr. ha Rajgræs, rajsvingel, hvidkløver Rajgræs, hvidkløver, rødkløver brugsår 2 forsøg brugsår 3 forsøg brugsår 3 forsøg Rajgræs, rajsvingel, hvidkløver, rødkløver 4
5 Fytoøstrogener og rødkløver Rødkløver er et godt fodermiddel, men da rødkløver har et højt indhold af fytoøstrogener, mistænkes den for at kunne forstyrre reproduktionen hos kvæg. Kvæg er mindre følsomme overfor fytoøstrogener end f.eks. får. Det anbefales, at man højst giver en malkeko 4,5 kg tørstof pr. dag af ren rødkløver. Der vil kun i sjældne tilfælde kunne ske en overskridelse af de anførte anbefalinger, men sker det alligevel, er denne påvirkning ikke permanent for kvæg, da reproduktionsevnen genvindes efter 4-6 ugers fodring med foder uden fytoøstrogener. Forstyrrelse af reproduktionen hos kvæg ses som uregelmæssig eller manglende brunst og ægløsning. Man bør dog undgå ensidig fodring med kløvergræsensilage og afgræsning af kløvergræs med mere end 50 pct. rødkløver. Hvis kløvergræsmarken for eksempel har en kløverandel på 50 pct. og indeholder 1,1 kg ts pr. FE svarer det til, at dyrene ikke bør afgræsse mere end 8 FE pr. dag. Derfor bør man f.eks. være opmærksom, hvis man sætter kvier til at afgræsse en græsmark, hvor der er meget rødkløver. Man bør være opmærksom på marker, hvor rødkløveren bliver meget dominerende og måske når op på 80 pct. 5
6 Urter 44 pct. af landmændene sår urter i deres græsmark. Langt de fleste sår urter i græsmarken for at opnå en positiv påvirkning af dyrenes sundhed (ca. 90 pct.). Men en stor andel bruger samtidig urter for at øge diversiteten i marken og i forhold til afsætningen med hensyn til branding og image. Mange urter og alternative bælgplanter er rige på indholdsstoffer, som for eksempel tanniner. Tanniner er polyphenoler, og disse menes at kunne forebygge parasitangreb og trommesyge. Forskning tyder desuden på, at specielt kondenserende tanniner kan forbedre koens udnyttelse af protein, da disse kan modvirke proteinnedbrydningen i vommen. En undersøgelse foretaget af Kiel Universitet har vist, at specielt esparsette, men også bibernelle, indeholder en højere koncentration af kondenserende tanniner Køerne vil gerne æde cikorie, men pas på, at de ikke bliver for gamle og sætter stængler, så vil køerne ikke æde dem. end rødkløvergræs, mens cikorie kun indeholder ca. halvt så meget som rødkløvergræs. Dog viste alle urter et højt phenolindhold, især bibernelle og esparsette, og de har dermed potentiale til at påvirke dyrenes sundhed. 6 Indholdet af tanniner i forskellige urter (Loges 2009) Art Kondenserende tanniner (% i ts) Phenol-indhold (% i ts) Esparsette 7,88 10,1 Hvidkløver 0,42 2,5 Rødkløver 0,28 4,5 Cikorie 0,14 5,2 Bibernelle 0,76 15,1 Lancet-vejbred 0,19 7,4 Rødkløver-græs 0,25 4,2 Modificeret efter Loges (2009)
7 Afgræsning og drivveje Der bør i alle besætninger fokuseres på at etablere gode drivveje ud til afgræsningsmarken for at undgå klovproblemer. Flere og flere besætninger har en størrelse, som medfører en øget belastning på de eksisterende drivveje. Spørgeundersøgelsen viser, at de større besætninger har længere til deres yderste afgræsningsmark, da der her er behov for et større areal. Undersøgelsen viser også, at flere besætninger med traditionelt malkesystem har længere end m til den yderste afgræsningsmark (17 pct.) end besætninger med malkerobot (9 pct.). Antal årskøer m m m Længere Jo større besætning, des længere er der til den yderste afgræsningsmark. Anbefalinger til drivveje (Dalgaard 2005): Sørg for at drivvejen er bred nok (op til 100 køer anbefales 2,5-3,0 m, over 100 køer anbefales 4-6 m). Drivvejen bør være ekstra bred ved stalden og ved folden. Overvej om der skal være et drænlag nederst for at sikre en tør og veldrænet drivvej. Næste lag skal være et fast materiale, for eksempel sand eller grus. Øverst lægges et eftergivende lag, for eksempel flis, som er godt og behageligt at gå på for køerne. Vælg samme materiale til det øverste lag på hele drivvejen, da køerne vil stoppe op, hvis underlaget skifter type. Anlæg drivvejen lidt højere end det omgivende terræn og lav fald til siderne, så regnvandet kan løbe af. Anlæg ikke drivvej i våde områder, i skygge eller læ (for eksempel langs bygninger eller læhegn). Sol og vind skal holde den tør. Husk også at anlægge drivvej på de ekstra belastede områder, for eksempel omkring drikkekar og foderhæk. 7
8 Dalgaard, I. (2005). Pjece: Drivveje til køer. Dansk Landbrugsrådgivning, Landscentret, Byggeri og teknik. Loges, R. (2009). Urter og tanninrige bælgplanter i kløvergræsmarker. Bilag til N2: Den økologiske kløvergræsmark, Plantekongres FØJO III projekt Kløvergræs i økologisk kvægbrug. DJF, Aarhus Universitet. Læs mere... Seested, S, Nørgaard, P., Ranvig, H. (2000). Faktorer med indflydelse på indholdet af fytoøstrogener i kløver og lucerne og dets påvirkning af den hunlige frugtbarhed hos drøvtyggere. Dansk Veterinærtidsskrift, 83, 9, side Pedersen, J. B. (2008): Oversigt over Landsforsøgene 2008, afsnit om økologisk dyrkning. Artikler fra projektet Græsmarken i centrum på Udgivet februar Forfattere: Camilla Vestergaard Kramer og Inger Bertelsen, Landscentret, Økologi. Layout: Lone Sommer Foto: Inger Bertelsen, Landscentret, Økologi Folderen er en del af projektet Kløvergræsmarken i centrum. Projektet er finansieret af Kvæg- og Mælkeafgiftsfonden.
Karen Søegaard, Jakob Sehested, Jørgen Eriksen, Margrethe Askegaard, Lisbeth Mogensen og Søren K. Jensen
Archived at http://orgprints.org/1791 Urter i græsmarken Karen Søegaard, Jakob Sehested, Jørgen Eriksen, Margrethe Askegaard, Lisbeth Mogensen og Søren K. Jensen Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet, Aarhus
Karen Søegaard Institut for Agroøkologi Foulum Aarhus Universitet. Afgræsning : Urter, tilbud, praksis
Karen Søegaard Institut for Agroøkologi Foulum Aarhus Universitet Afgræsning : Urter, tilbud, praksis Arter Hvidkløver ved slæt vs. afgræsning Effekten af afgræsning på kløvervækst og -andel er ikke entydig
Urter og tanninrige planter - den nyeste tyske forskning
Er urter fremtiden i de økologiske kløvergræsmarker? Urter og tanninrige planter - den nyeste tyske forskning Ralf Loges Christian-Albrechts-Universitet Kiel Institut for Planteproduktion/ Afdeling Økologisk
ØG KVALITETEN AF KLØVERGRÆSENSILAGEN STRATEGIPLAN OG KONKRETE PLANLÆGNINGSVÆRKTØJER TIL OPTIMERING AF KLØVERGRÆSENSILAGEN ØG KVALITETEN AF KLØVERGRÆSENSILAGEN STRATEGIPLAN OG KONKRETE PLANLÆGNINGSVÆRKTØJER
Urter og tanninrige bælgplanter i kløvergræsmarker
Urter og tanninrige bælgplanter i kløvergræsmarker Ralf Loges Mareike Goeritz Friedhelm Taube Christian-Albrechts-Universität Kiel Institut for Planteproduktion/ Afdeling Økologisk Jordbrug Tyskland Indhold
Forsøg med N og L køer på Rugballegård Temadag Økologisk mælkeproduktion Forskningscenter Foulum, 27. januar 2005
Græsmarken - afgræsningssystem, artssammensætning og kløvertræthed Forsøg med N og L køer på Rugballegård Baggrund Afgræsningssystem Er tilbudet ved reguleret storfold stort nok? Hvordan større tilbud?
Økologiske Markfrø Efterår 2017
Økologiske Markfrø Efterår 2017 Udsøgte frø blandninger der understøtter det økologiske markbrug, hvor der er fokus på høj kvalitet. Merværdiblanding Standardblanding Rene Græsser Efterafgrøde Sædekorn
Græsdyrkning 2016 og nye græssorter Agrovi Kvægkonference Gurli Klitgaard DLF
Græsdyrkning 2016 og nye græssorter Agrovi Kvægkonference 2016 Gurli Klitgaard DLF Græsforædling - Mål Græsforædling i DLF Udbytte højt og stabilt Holdbarhed / Persistens Sygdomme Protein Høj FK NDF Danmark
Velkommen til Maskinstationsdag 2014
Velkommen til Maskinstationsdag 2014 Program formiddag Kl. 9.00 Kaffe og velkomst v/agrinord & Mogens Kjeldal, DM&E Kl. 9.30 græs? Hvordan laver vi topudbytte- og kvalitet i Hvordan opnås optimal fremspiring
EcoServe. Økosystem, funktioner og services af biodiversitet i græsmarker
Projekt: EcoServe Økosystem, funktioner og services af biodiversitet i græsmarker Projektet er finansieret med tilskud under GUDP-loven fra Fødevareministeriet samt med tilskud fra Fonden for økologisk
Økologisk dyrkningsvejledning Kløvergræs
Økologisk dyrkningsvejledning Kløvergræs 2002 Produktionsmål Det er vigtigt at etablere tætte kløvergræsmarker, der konkurrere godt med ukrudtet og producerer kvælstof til de efterfølgende afgrøder. Kløvergræsmarkerne
Ensilagefri fodring høfodring
Jens Johnsen Høy og Kirstine Lauridsen Ensilagefri fodring høfodring Konklusion: Fremstilling af hø har i adskillige år kun været brugt i mindre udstrækning, når det danske klima tillod det. Høet har som
Økologisk græsmarksproduktion og udnyttelse til mælkeproduktion. Intern rapport husdyrbrug Nr. 27 september 2010 Troels Kristensen (Red.
Økologisk græsmarksproduktion og udnyttelse til mælkeproduktion Bilag til temadag arrangeret i samarbejde mellem FØJO III projekterne: ORMILKQUAL, ORGGRASS og ECOVIT. Intern rapport husdyrbrug Nr. 27 september
Økologi 2009. Produktprogram
Produktprogram Produktprogram INDHOLD 90 % ØOLOGIS FRØ I BLANDINGERNE 3 LØVERGRÆS ER GRUNDLAGET I SÆDSIFTET 3 ØOLOGISE NYHEDER FRA DLF ORGANIC 2009 4 MAJS TIL FODERPLANEN 4 OVERSIGTER 4 PROTEIN PÅ MENUEN
Økologi God afgræsning. anbefalinger og regler
Økologi God afgræsning anbefalinger og regler Forfattere Peter Stamp Enemark, Henriette Schmidt Hansen og Camilla Mejlhede Kramer, Dansk Kvæg Redaktion Camilla Mejlhede Kramer Følgegruppe Erik Andersen,
Hvad er økologi? Køer på græs
Hvad er økologi? Køer på græs Disposition Præsentation af ejendommen Afgræsning hvad er det? Hvordan laver vi en god planlægning Store besætninger (Hvor langt kan køerne gå - drivveje) Mere græs hvad betyder
Økologisk grovfoder Produktprogram 2010
Økologisk grovfoder Produktprogram 2010 Økologisk grovfoder Produktprogram 2010 INDHOLD ØOLOGISE NYHEDER FRA DLF ORGANIC 2010 4 OVERSIGTER 5 PROTEIN AF EGEN AVL 7 MAJS TIL FODERPLANEN 7 DLF-TRIFOLIUM SEEDS
Optimer den Økologiske foderforsyning Alternative afgræsningsafgrøder tæt på stalddøren
Optimer den Økologiske foderforsyning Alternative afgræsningsafgrøder tæt på stalddøren Kvægkongres, 26. februar 2013 v/ Hans Lund Jysk Økologi Flere køer Arrondering Øko regler AMS Sædskifte Vores mål
Effekt af mineral- og vitaminrige, grønne fodermidler på malkekoens produktion og sundhed - forsøg på Rugballegaard vinteren 08/09
15. SEPTEMBER, 2010 Effekt af mineral- og vitaminrige, grønne fodermidler på malkekoens produktion og sundhed - forsøg på Rugballegaard vinteren 08/09 Delprojekt under Financieret af FØJO-III og DJF Jakob
Aktuelt om græs. Karsten A. Nielsen, Landscentret, Planteavl
Aktuelt om græs Karsten A. Nielsen, Landscentret, Planteavl - 15 - Udlægsmetoder Efter ændringen af EU-reformen, så der kan modtages ha-støtte til græs, vil der antagelig komme flere nye udlægsformer til
Vi ønsker dig en god græssæson 2018!
Græsguide 2018 Kære mælkeproducent, Det er med stor glæde og stolthed, vi kan præsentere den nye GreenSpirit græsguide 2018. I denne udgave får du information om GreenSpirit-blandinger, som er vigtige
PROTEIN og MILJØ fra GRÆS Kan vi fodre kvæg, svin og høns med græs?
PROTEIN og MILJØ fra GRÆS Kan vi fodre kvæg, svin og høns med græs? Søren Krogh Jensen, Institut for Husdyrvidenskab Laboratorie-skala Pilot-skala Semi-produktion-skala Laboratorieanalyser Fodringsforsøg
Økologisk grovfoder Produktprogram 2012
Økologisk grovfoder Produktprogram 2012 Økologisk grovfoder Produktprogram 2012 Indhold Lad der gå sport i afgræsningen 4 højere udbytte ved rettidig såning 4 foragemax-blandinger med topsorter 5 dlf triple
Økologi 2008. Produktprogram
Økologi 2008 Produktprogram Økologi 2008 Produktprogram Indhold DLF organic 2008 3 foragemax danmarks bedste frøblandinger 3 protein til foderplanen 3 Oversigter 4 Bestillingskupon 7 DLF-TRIFOLIUM SEEDS
Tidsbegrænset afgræsning hvorfor og hvordan.
KvægInfo nr.: 1352 Dato: 11-08-2004 Forfatter: Troels Kristensen Af seniorforsker Troels Kristensen Afd. for JordbrugsProduktion og Miljø, Danmarks JordbrugsForskning e-mail: Troels.Kristensen@agrsci.dk
FODRING OG FODERPRODUKTION
FODRING OG FODERPRODUKTION Martin Weisbjerg, Jørgen Eriksen, Torben Frandsen 1 og Marianne Johansen Aarhus Universitet, Foulum 1 SEGES Workshop om Fremtidens Kvægbedrift i Danmark, Foulum, 27. september
Brug af urter i både mark og stald udbredt i flere lande. Typisk på økologiske og biodynamiske bedrifter (flere dyrearter)
Hvorfor urter? Brug af urter i både mark og stald udbredt i flere lande Typisk på økologiske og biodynamiske bedrifter (flere dyrearter) Rig på bl.a. mineraler, vitaminer, sekundære plante metabolitter
Mælkens indholdsstoffer ved afgræsning
Mælkens indholdsstoffer ved afgræsning Mette Krogh Larsen, Jacob Holm Nielsen, Troels Kristensen, Karen Søegaard og Jørgen Eriksen Det Jordbrugsvidenskabelige Fakultet Indledning Mælkens sammensætning