Rudolf Steiner Børnehaveseminariet PRAKTIKMAPPE INDHOLD - PDF
Rudolf Steiner Børnehaveseminariet PRAKTIKMAPPE INDHOLD
Download "Rudolf Steiner Børnehaveseminariet PRAKTIKMAPPE INDHOLD"
1 Rudolf Steiner Børnehaveseminariet PRAKTIKMAPPE 2016 INDHOLD side 1 Uddannelsens opbygning Fordeling af praktik- og seminarieperioder Praktiksteder Praktikerfaring 4 2 Forventninger Forventninger til praktikstedet Forventninger til praktikanten Forventninger til seminariet 6 3 Praktikstedet Fremgangsmåde ved praktiksøgning Samtale med praktikstedet Mødetid Praktikvejledermøder og -uddannelse 7 4 Praktiktiden Praktikbesøg Vejledningssamtalen Ferie Regler i lønnet praktik Løn og arbejdstid Ansættelsesbrev Sygdom Opsigelse Befordring Børn 11 5 Praktikopgaver praktik - 1. år praktik - 1. år praktik - 2. år praktik - 3. år 18 6 Øveområder og kompetencemål praktik - 1. år praktik - 1. år praktik - 2. år praktik - 3. år 25 7 Vejledning til praktikudtalelser 26 1
2 Bilag: Skema til praktikudtalelse 27 2
3 1.2 Praktiksteder Sankt Gertrud - bh. Skt. Gertrudsstræde KBH K ring før 11, efter 13 Bamse og Dukkelise - vug. Rathsachsvej Frederiksberg C R. St. bh. Kongensvej - bh.+vug. Kongensvej Frederiksberg kl.9-14 Kirsebærgården - bh.+vug. Strandlodsvej København S / Soria Moria - bh Engvej KBH S Risle - vug. Sigbrits Allé 13, sidehuset 2300 KBH. S kl Rudolf Steiner Skolen bh.kl. Engvej KBH S Rudolf Steiner Skolen SFO Engvej KBH S Børnehuset Bonsaï - vug. Røsågade 2 st.th KBH S Nøkken - bh.+vug. Støvnæs Allé KBH NV kl Tusindfryd - bh.+vug. J.P.E. Hartmanns Allé Valby Nordstjernen - bh.+vug.. Høffdingsvej 43 (vug. nr. 21) 2500 Valby Alfely - bh. Gl. Landevej Albertslund Kastaniehuset - bh. Slotsherrensvej Vanløse Brombærhuset - bh. Stockholtbuen Herlev bh /vug Michaelsskolens bh.-klasse Stockholtbuen Herlev Michaelsskolens SFO Stockholtbuen Herlev Regnbuen, Vidar Skolens bh. Brogårdsvej Gentofte Vidar Skolen bh. kl. Brogårdsvej Gentofte Vidar Skolen SFO Brogårdsvej Gentofte Klokkeblomst - bh. Dalstrøget Dyssegård Solspiren - Vidar Skolens vug. Brogårdsvej Gentofte Børnehuset Bonsaï - bh.+vug. Jægersborg Allé 2 A 2920 Charlottenlund Stjernedalen - udebørnehave Viggo Stuckenbergvej Lyngby kl. 8-9 /sms: Lille Stjernedalen - vug Enhjørningen - bh. Gadevangen18 A 2800 Lyngby Rønnebærhuset - bh. Kongevejen Holte Steiner-dagplejen Jordbærhuset Galschiøtsvej Helsingør Rudolf Steiner Børnehaven - bh. Langebjergvej Humlebæk SøStjernen, dagpleje Strandvejen 159 B 3060 Espergærde Sommerfuglen - bh.+vug. Skovgårdsparken Birkerød Rudolf Steiner Børnehaven Kvistgård Stationsvej 2 A-B 3490 Kvistgård småbørnsstue Kvistgård Rudolf Steiner Skolen bh.kl. Kvistgård Stationsvej Kvistgård Rudolf Steiner Skolen SFO Kvistgård Stationsvej Kvistgård Kvistgård - bh.klasse Kvistgård Stationsvej Kvistgård Ask Ygdrasil - bh. Lille Værløsevej Værløse Lille Bjørn - bh. Kålundsvej Farum kl Broderlil og Søsterlil - bh.+vug. Linkøpingvej Roskilde Kristofferskolen - bh.kl. Linkøpingvej Roskilde Guldæblet - vug. + bh. Ågerupvej 24B, Ågerup 4000 Roskilde kl Lindholm Skovbørnehave Landevejen 98 C 4060 Kirke Såby Fuglereden - bh. Bispegårdsvej Lejre Alfehaven - bh. Bagmarken St. Merløse Ved Skoven - bh. Valløvej Køge Rudolf Steiner Børnehaven - bh. Ved Åsen Næstved kl Stjerneskuddet Orevej Vordingborg småbørnsstuen Orevej Vordingborg /48 Rudolf Steiner Skolen SFO Orevej Vordingborg Rudolf Steiner Skolen bh.klasse Orevej Vordingborg ca. kl.13 Skovsneglen - bh. Vråvej Vordingborg Specialinstitutioner: Solhjorten Kålundsvej Farum Kronhjorten Lystrupvej 3550 Slangerup Pionergruppen Kragebjerg Nyrup Skoler: Vidarskolen Brogårdsvej Gentofte Rudolf Steiner Skolen i Kbh. Engvej København S Michael Skolen Stockholtbuen Herlev
4 Rudolf Steiner Skolen i Nordsj. Kvistgård Stationsvej 2 A-B 3490 Kvistgård Kristofferskolen Linkøpingvej Roskilde Praktikerfaring Det er ønskeligt, at de studerende igennem de tre års studie får mulighed for en alsidig praktikerfaring ved at være i praktik i forskellige institutionstyper, f.eks.: En Rudolf Steiner-børnehave på landet, herunder en skov- eller udebørnehave En Rudolf Steiner-vuggestue/småbørnsgruppe En Rudolf Steiner-børnehave i byen Børnehaveklasse på en Rudolf Steiner-skole + pasningsordning SFO på Rudolf Steiner-skole 2 Forventninger 2.1 Forventninger til praktikstedet Generelt: - at praktikstedet deltager i alle praktikvejledermøder på seminariet - at praktikvejlederen er den der kommer til møderne - at der tages ansvar som uddannelsessted medansvar for den studerendes læreproces. A. Forberedende a. at give besked til seminariet 4-6 uger før praktikperioden begynder, hvis man ikke ønsker praktikant i den kommende periode b. at beslutte hvem der skal være praktikvejleder c. at afsætte tid til at tale med den studerende på udkald. At det er forberedt, hvad der er det vigtigste at aftale på dette tidspunkt d. at skemalægge praktiksamtaler hver uge B. Læreprocessen a. at afholde ugentlige praktiksamtaler b. at gensidige forventninger klarlægges ved første samtale og der gives en grundig information om praktikstedet c. at etablere en god relation d. at formulere målsætning, delmål for praktikken e. at skabe øvemuligheder, at give plads til at den studerende iagttager, får tid, plads og støtte til at øve sig (dermed gives rum til at fejle) og evaluere. At følge op på den indre og ydre proces hvordan går det videre? En løbende evaluering f. at praktikstedet henvender sig til seminariet ved problemer, der ikke kan løses mellem praktiksted og praktikant C. Afsluttende a. at gennemføre en afsluttende evaluering med praktikanten, hvor udkast til praktikudtalelsen gennemgås b. at seminariet hurtigt med posten modtager en udtalelse med beskrivelse af praktikforløb, praktikantens evner, udvikling og fremtidige arbejdspunkter 4
5 c. at praktikudtalelsen gives til praktikanten 5
6 2.2 Forventninger til praktikanten Generelt: At praktikanten er åben, aktiv og ansvarlig overfor læring og kommunikation om sin egen indsats. Er der særlige personlige forhold har praktikanten ansvar for at meddele praktikstedet dette. A. Forberedende a. at foretage et tilbageblik på tidligere praktik og formulere personlig målsætning og delmål for den kommende praktik b. at kontakte det kommende praktiksted og aftale besøg under udkald c. at sørge for den rette påklædning inde og ude d. at være indstillet på arbejdspladsens vilkår love, regler og aftaler e. at være vågen overfor at man kun er på gennemrejse f. at deltage i mindst hvert andet personalemøde, i ét forældremøde og i festforberedelser udenfor arbejdstiden g. at få erfaring i at åbne og lukke institutionen B. Læreprocessen a. at være positiv og nysgerrig overfor praktikstedet b. at forberede den ugentlige praktiksamtale c. at tage i mod øvemuligheder d. at være opmærksom på hvor der er brug for mig og have øje for de andres opgaver e. at forberede praktikbesøg fra seminariet (1. og 3. praktik) f. at kontakte seminariet ved problemer, der ikke kan løses med praktikstedet C. Afsluttende a. at aflevere opgaven til praktikstedet 2 uger før praktikken slutter (1. praktik dog 1 uge før) b. at afholde en afsluttende evaluering med praktikstedet c. at aflevere opgaven på seminariet 6
7 2.3 Forventninger til seminariet Generelt: At seminariet - sørger for at der er tilstrækkeligt med praktiksteder - sørger for information til nye praktiksteder - skaber rammer for dialog med praktikstederne ved afholdelse af praktikvejledermøder - ajourfører praktikmappen - ajourfører uddannelsen efter erfaringer fra praktikkerne A. Forberedende a. at forberede de studerende til deres rolle som praktikant og til at indgå i læringsprocessen i praksis b. at forberede de studerende på de praktiske og skriftlige opgaver i praktikken c. at gennemgå praktikmappen med de studerende d. at finde praktiksteder til alle studerende e. at give praktikstederne besked om dato for praktikperioderne og for udkald og indkald f. at udsende praktikpapirer B. Formidlende a. at planlægge og afholde praktikbesøg i 1. og 3. praktik b. afholde indkald ved 2., 3. og 4. praktik c. at være behjælpelig ved spørgsmål til praktikken og opgaverne d. at træde til, hvis der er vanskeligheder, som ikke kan løses på praktikstedet C. Afsluttende a. at indsamle og læse udtalelser b. at kommentere og bedømme opgaver 7
8 3 Praktikstedet 3.1 Fremgangsmåde ved praktikplacering Seminariet meddeler den studerende, hvor vedkommende skal i praktik. Derefter kontakter den studerende praktikstedet og aftaler besøg på praktikudkaldsdagen. 3.2 Samtale med praktikstedet Inden praktikken begynder, skal den studerende i ovennævnte besøg på praktikstedet. Den studerende og praktikvejlederen på stedet taler om begges forventninger og forudsætninger. 2. og 3. års studerende fortæller om deres personlige mål for praktikken. 3.3 Mødetid Den studerende må være indstillet på at skulle være i praktik 6 timer daglig og at bruge tid til transport til praktikstedet. Ved heldagsinstitutioner skal den studerende i begrænset omfang opleve både begyndelse og slutning på dagen. De 30 timer inkluderer 1 samtaletime. Ud over de 30 timer skal den studerende deltage i mindst hver andet personalemøde og alle forældremøder, fester og festforberedelser. Mange børnehaver har en lang daglig åbningstid og har behov for, at praktikanterne er fleksible mht. mødetid. Der er dog forhold omkring de studerendes situation, der kan vanskeliggøre fleksibiliteten. Fx er SU-stipendiet så lavt at de færreste kan leve af det, og derfor må mange studerende have arbejde ved siden af studiet og praktikken. Vi opfordrer de studerende til at være så fleksible, som de kan, men uddannelsen må også tage hensyn til de studerendes situation. I lønnet praktik på 3. år gælder særlige regler for arbejdstidens længde. Oplysning herom sendes hvert år til praktikstederne. Se desuden under 4.4 Regler i lønnet praktik. 3.4 Praktikvejledermøder og -uddannelse Praktikstederne må være indstillet på at deltage i 3 årlige praktikvejledermøder. På disse drøftes aktuelle emner og orienteres om praktikken. Efter etableringen af Antroposofisk Praktikvejlederuddannelse 2016 forventes det at vejlederne gennemgår denne eller en anden vejlederuddannelse. Det vil inden for en kort årrække blive et krav for at modtage praktikanter. Læs om uddannelsen 8
9 4 Praktiktiden 4.1 Praktikbesøg Der vil være praktikbesøg fra seminariet i 1. praktik på 1. år og i 2. års-praktikken. I de øvrige praktikker kommer der kun besøg efter ønske fra enten praktikstedet, den studerende eller seminariet. Besøgets varighed er 1 time. I samtalen deltager institutionens praktikvejleder, den studerende og læreren fra seminariet. Først har den studerende dog 10 minutter alene med læreren fra seminariet. Besøget kan slutte med 10 minutters samtale mellem praktikstedet og seminarielæreren om samarbejdet generelt efter behov. Forslag til dagsorden: praktikantens møde med børnene praktikantens møde med medarbejdere og forældre praktikantens evne til at samarbejde og forholde sig til helheden den skriftlige praktikopgave praktikantens øvelsesområder og praktisk-pædagogiske opgaver får praktikanten sine forventninger indfriet? får praktikstedet sine forventninger indfriet? 4.2 Vejledningssamtalen Der skal afholdes en ugentlig vejledningssamtale af 1 times varighed, som den studerende forbereder sig til. Ved den første samtale udveksles forventninger og forudsætninger. Praktikstedet giver en grundig information om dagsrytme, ugerytme, årstidsfester, møder, arrangementer og om stedet som arbejdsplads. Praktikperiodens opgaveformulering gennemgås. Se afsnit 5. Praktikperiodens øveområder og kompetencemål gennemgås. Se afsnit 6. Det planlægges, hvordan den studerende kan udføre de praktiske opgaver og kan skaffe materiale og observationer til den skriftlige praktikopgave. Forslag til dagsorden for den ugentlige vejledning: hvordan går det i hverdagen? får praktikanten sine forventninger indfriet? får praktikstedet sine forventninger indfriet? formulering og evaluering af personlige mål i praktikken planlægning af den kommende periode praktikantens øvelsesområder og praktisk-pædagogiske opgaver den skriftlige praktikopgave andet 9
10 4.3 Ferie Med mindre andet aftales med praktikstedet gælder følgende: Efterårsferie: Uge 42 Juleferie: Begynder efter 30 dages praktik på 1. år Vinterferie: Uge 7 Påskeferie: Sommerferie: Fra skærtorsdag til og med 2. påskedag Begynder efter 50 dages praktik og senest 1. juli 3. års praktik: Begynder 1. august 2. års praktik: Begynder i januar når institutionen åbner efter nytår Øvrige fridage følger praktikstedet. 4.4 Regler i lønnet praktik I dette afsnit informeres den studerende, men oplysningerne er naturligvis også af interesse for praktikstedet. I nogle tilfælde er reglerne meget firkantede og ofte praktiseres de mere lempeligt, studerende og praktikinstitution skal derfor være i dialog om de lokale skrevne og uskrevne regler Løn og arbejdstid Den ugentlige arbejdstid er 30 timer. Imidlertid skal du have fri til en indkaldsdag og 2 dage til marionetteater på seminariet, desuden skal du have 1 uges efterårsferie og ferie mellem jul og nytår. Derfor skal du arbejde mere de uger, hvor du er i institutionen. Afhængig af, hvor mange feriedage du skal have mellem jul og nytår, skal du arbejde 34 34½ time pr. uge. Det regnes ud hvert år og meddeles af seminariet. Overarbejde lønnes med institutionens begyndelsesløn for en pædagog. Seminariet beregner praktiklønnen efter BUPLs løntabel 7 ogmeddeler den aktuelle løn ved praktikkens begyndelse. Du og ansættelsesstedet skal selv være opmærksom på at lønnen evt. reguleres Denne regulering er dog normalt så lille, at det ikke har nogen nævneværdig betydning (fx 12 kr. pr. md.). Der optjenes 12,5 % af lønnen i feriepenge Ansættelsesbrev Når du er studerende i 3.-årspraktik, bliver du ansat på praktikinstitutionen og skal modtage et ansættelsesbrev senest en måned efter at praktikperioden er begyndt. Hvis ikke dette sker, skal du gøre praktikinstitutionen opmærksom på det og evt. henvende dig til seminariet. Dit ansættelsesbrev skal indeholde alle de ikke-faglige men formelle ansættelses-vilkår. Der skal stå: hvilken institution du ansættes ved, at det er en praktikant-stilling du besætter, hvornår du begynder og på hvilket tidspunkt du skal holde op. Hvor meget du får i løn og hvornår 10
11 udbetalingen finder sted. Samt hvor mange timer du gennemsnitlig skal arbejde pr. uge (30 timer). At du får løn under sygdom. Regler for opsigelsesvarsel. Ligeledes skal der stå, om du er omfattet af en over-enskomst om løn- og ansættelsesvilkår for pædagogstuderende i en lønnet praktik Sygdom Der gælder de samme regler for lønnede praktikanter, som for andre på arbejds-markedet. Du skal spørge ansættelsesstedet, hvad deres regler er for sygemelding og rette dig efter dem. Du skal have løn under sygdom. De timer du er syg, skal du ikke arbejde på et andet tidspunkt. Ved planlagt afspadsering mister du timerne, hvis du bliver syg dvs du ikke skal afspadsere på et andet tidspunkt. Omvendt optjener du timer til afspadsering, hvis det fremgår af vagtplanen, selvom du sygemelder dig. Dvs at selv om du er syg optjener du frihed til efterårs- og juleferie, indkald og marionetteater-dagene Opsigelse Som studerende i 4. praktikperiode indgår du en arbejdsmæssig aftale, det indebærer også, at du på lige fod med de øvrige ansatte kan blive opsagt eller selv sige op. En opsigelsessag bør tages meget alvorligt og behandles korrekt, og derfor er det meget vigtigt at opsigelsesbestemmelserne overholdes. Hvis en opsigelse er under overvejelse, skal praktikstedet kontakte seminariet. Overvejer du at sige op, skal du kontakte seminariet. En opsigelse skal altid være sagligt begrundet og begrundet i noget arbejdsmarkedsmæssigt en studerende kan ikke blive opsagt i sin praktik, fordi der er en forventning om, at læringsmålene for praktikperioden ikke kan opfyldes eller fordi den studerendes faglige niveau ikke er så højt, som praktikinstitutionen havde forventet etc. Hvis der opstår problemer af arbejdsmarkedsmæssig karakter, f.eks. samarbejdsproblemer som af en eller anden grund ikke kan blive løst, vil opsigelsesbestemmelserne træde i kraft. Samarbejdsproblemer kan opstå, hvis man som ansat ikke overholder mødetider og aftaler, eller hvis der af andre grunde opstår en konflikt mellem den ansatte og ledelsen. Opsigelsesvarsel For pædagogstuderende har man i de første tre måneders ansættelse et opsigelsesvarsel på 14 dage, for begge parters vedkommende. Derefter har man 1 måneds opsigelse til udgangen af en måned. Det betyder, at man f.eks. skal opsiges den sidste i måneden til fratrædelse med udgangen af den efterfølgende måned, og også her gælder det for begge parter. Opsigelse, hvad enten det er dig der siger op, eller det er institutionen der siger dig op, skal altid ske skriftligt med dato for opsigelsen og underskrift for, at den er modtaget enten af dig hhv af institutionen. Bemærk her, at det man skriver under på, ikke er at man godkender selve opsigelsesgrunden, blot at man har modtaget opsigelsen. Så selv om man ikke kan anerkende opsigelsesgrunden, skal man skrive under på, at man har modtaget brevet. 11
12 4.4.5 Befordring Under lønnet praktik kan man få ungdomskort til offentlig transport. Desuden har man mulighed for at få et skattemæssigt befordringsfradrag, hvis der er mere end 24 km daglig transport fra bopælen til praktikstedet og retur. Læs om befordringsfradrag og indtast oplysningerne på Børn Barns 1. og 2. sygedag På samme vilkår som det øvrige personale har du ret til at afholde barns første og anden sygedag. Betingelserne er: at dit barn er under 18 år at dit barn opholder sig hos dig at fraværet er nødvendigt af hensyn til dit barn, og at det er foreneligt med forholdene på tjenestestedet. Akut sygdom Bliver dit barn akut syg mens du er på arbejde har du ret til at forlade arbejdspladsen. Dette betragtes ikke som barnets 1. sygedag. Omsorgsdage Hvis de ansatte i institutionen har ret til omsorgsdage, gælder dette også praktikanten. Omfanget beregnes i forhold til praktikkens længde ud fra at der gives to omsorgsdage pr. kalenderår pr. barn til og med det år, hvor barnet fylder 7. Omsorgsdage skal varsles så tidligt som muligt. Supplerende børnetilskud til enlige forsørgere i lønnet praktik Tilskuddet er indtægtsbestemt, men det er skattefrit. Læs og søg herom på 12
13 5 Praktikopgaver praktik - 1. år Dagbog den studerendes arbejdsredskab Under hele praktikforløbet skal den studerende føre dagbog. I dagbogen skrives: Dagsforløb og afvigelser fra denne. Hvordan vejret er. Sanglegene (hvis det er de samme sange hele ugen, skrives de kun mandag), men forløbet med børnene skrives, om de var samlede, urolige o. lign. Ugens eventyr og hvordan børnene forholdt sig de enkelte dage. Leg: Hvordan børnene legede i frilegs-perioderne. Efterligning: Episoder hvor børnene efterligner, både hvis det er konkrete hændelser og/eller sætninger, men også hvor det er en stemning, der bliver efterlignet. Ud fra dagbogen skrives praktikopgaven. Skriftlige opgaver Formålet med opgaverne at øve nærvær i den pædagogiske hverdag at skærpe iagttagelsesevnen at øves evnen til at uddrage det væsentlige og at formulere det for udenforstående, gennem omsætning af dagbogens indhold til en skriftlig rapport. Beskrivelse af institutionen Institutionens navn. Beliggenhed. Ude, inde, børneantal, køns- og aldersfordeling. Åbningstid. Daglig rytme (angiv ca. klokkeslæt), ugerytme. Beskrivelse af hændelser i børnehaven, de voksnes arbejde, børnenes leg. Og frem for alt de små daglige glæder. Hvordan foregår overgangssituationer? Oplever du nogen kaossituationer? Hvis ja, beskriv hvordan det viser sig i børn og voksne, og i hvilke situationer. Hvordan takles disse af pædagogerne? Beskriv oprydningen. Er der flere i løbet af dagen? En A-4 side med beskrivelser af børns efterligninger. Øvelse i praksisbeskrivelse Beskriv 2 efterlignelsesepisoder, hvor du er en aktiv part. Én, hvor du lykkedes med din intention og én, hvor det ikke lykkedes. Hvad skete der? Iagttagelser og beskrivelse af hændelsesforløb. 13
14 Hvad var din intention? (Hvad ville du med det du gjorde?) Hvad gjorde du? Hvad følte og tænkte du før under og efter din handlig? Hvad resulterede din handlig i hos barnet/børnene? Hvad har du lært? Praktiske opgaver Formålet med opgaverne Med fingerlegen øves formidling til, kontakt med og opmærksomhedsfastholdelse af en gruppe børn. Gennem gentagelsen af opgaven i 5 dage, kan den studerende gøre erfaringer og korrigere sig selv. Fingerleg vises for børnene. Dette gøres hver dag i mindst én uge. Sanglegs- og årstidssamlemappe påbegyndes I denne samles alle sanglege og fingerlege, eventyr, fortællinger, beskrivelser af årstidsfester og mønstre og opskrifter. Denne mappe suppleres hele studietiden. Børnetegninger indsamles Den studerende beder om tilladelse til at indsamle én tegning fra hvert barn. Opgaveaflevering Beskrivelse af institutionen afleveres en uge før praktikkens afslutning til vejlederen. Første dag tilbage på seminariet afleveres beskrivelse af institutionen og praksisbeskrivelsen. Sanglegs- og årstidsmappe afleveres ligeledes på seminariet. Samling af børnetegninger medbringes på seminariet første dag. 14
15 5.2 2.praktik - 1. år, Dagbog den studerendes arbejdsredskab Under hele praktikforløbet fører den studerende dagbog om legen på praktikstedet. Dagbogen bruges som grundlag til at skrive praktikopgaven. Skriftlige opgaver Formålet med opgaverne at træne iagttagelsesevnen i den pædagogiske hverdag at øve at kunne uddrage lovmæssigheder i børnenes leg i forhold til alder, køn, personlighed mm. Et studie af børns leg og legetøj Skriv iagttagelser fra børnenes leg, ude og inde. Ud fra ovenstående beskrives legen på forskellige alderstrin. Beskriv eksempler på efterligning i legen. Er der forskel på drenges og pigers leg? Hvordan viser det sig? Dokumenter med eksempler. Leger børn alene, to og to, eller i grupper? Er der noget legetøj, som appellerer mere til sanserne og fantasien end andet? Hvilket legetøj bliver brugt mest? Hvordan leger børn i naturen? Beskriv hvordan de fire elementer indgår i børnenes leg og oplevelser (jord, vand, luft, ild). Hvordan igangsætter og inspirerer pædagogerne legen? Forsøg selv, og skriv dine erfaringer. Øvelse i praksisbeskrivelse Beskriv 2 episoder under fri leg, hvor du er en aktiv part. Én, hvor du lykkedes med din intention og én, hvor det ikke lykkedes. Hvad skete der? Iagttagelser og beskrivelse af hændelsesforløb. Hvad var din intention? (Hvad ville du med det du gjorde?) Hvad gjorde du? Hvad følte og tænkte du før under og efter din handlig? Hvad resulterede din handlig i hos barnet/børnene? Hvad har du lært? Praktiske opgaver Formålet med de praktiske opgaver at øve formidlingsevne i forhold til en gruppe børn at øve at holde kontakten med en gruppe og fastholde børnenes opmærksomhed at øve at beholde overblik at opnå fornemmelse for, hvad der passer til børnenes alder 15
16 Vis dit bordspil for børnene i mindst 5 dage, klangspil skal indgå. Sangleg: du skal bidrage med mindst 3 sange og 3 fingerlege i sanglegen i en uge. Det er pædagogen der fører sanglegen; men du bidrager med dit. Fremstil selv enkelt legetøj. F.eks. snittet, syet, strikket, uldet. (Kun lidt forarbejdet). Find på en særlig måde at introducere det til børnegruppen. Se hvordan det virker i praksis. Før nye eventyr, årstidsfester og sanglege ind i samlemappen. 16
17 praktik - 2. år Dagbog den studerendes arbejdsredskab I denne periode skal du bruge dagbogen til at beskrive din egen pædagogiske praksis. Iagttag også din praksis i forhold til de voksne. Skriftlige opgaver Formålet med opgaven at øve evnen til at forholde sin objektivitet i iagttagelsen af det enkelte barn at øve evnen til at fastholde sig selv i en opgave gennem et længere tidsforløb at øve iagttagelsesevnen øve at skrive en rapport omkring et barn Iagttagelse af et barn At iagttage et barn kræver stor takt. Men det er vigtigt at lære at aflæse, hvad barnet fortæller om sig selv gennem sit ydre, sin gang, sit sprog og hele sin væremåde. Man må aldrig nedstirre et barn, derfor må du øve dig i at iagttage hurtigt og præcist. Ligeledes skal det være med det værdsættende blik og ikke det dømmende. Skriv hver dag det iagttagede ned efter børnehavetiden, det øver hukommelsen og gør det klart for dig, hvad du alligevel ikke kan huske. Læg næste dag mærke til, om det, du har noteret i går, nu også passer hvis det kan kontrolleres. Brug de første uger til at iagttage hele gruppen og leve dig ind i dens liv. Senest 3 uger efter praktikkens begyndelse vælger du et barn, og du holder fast ved valget! Husk, hvis du har spørgsmål om barnet til pædagogen, skal disse drøftes ved vejledningssamtalen og ikke under det daglige arbejde. Forsøg at beskrive barnet i den her angivne rækkefølge, det vil lette dig overskueligheden. Hvis du vælger at gøre det på en anden måde, må du kontrollere at alle spørgsmål er behandlet. Husk ren iagttagelse ikke bedømmelse. Barnet omtales under pseudonym i opgaven. Nævn køn og alder. Beskriv kort familieforhold. (Søskende, forældrekonstellationer o.lign.) Beskriv barnets ydre: Begynd med de overordnede karakteristika og gå bagefter i detaljer. (Legemsproportioner, højde drøjde i forhold til øvrig aldersgruppe, hår, øjenfarve og - form osv.) Beskriv barnets gang hoppende, tung, let, med hæl eller tå først og lign. Beskriv barnets sprog taler det sagte, kraftigt, læsper det, kan barnet tale rent, hvis ikke: hvilke lyde eller lydsammensætninger volder det vanskeligheder? Bruger barnet særlige vendinger? Har det et stort eller lille ordforråd? Dokumenter dette med eksempler. Beskriv barnet ved spisning, ved sangleg, eventyr og andre aktiviteter. Hvordan er barnets individuelle legetilgang og -måde? Hvad fortæller det beskrevne om barnet? Først her kommer et forsøg på en bedømmelse. Det der fremkommer her skal kunne læses ud af det forudgående. Dvs. at det skal være skrevet sådan, at en udefra kommende person kan komme til nogenlunde samme konklusion. 17
18 Øvelse i praksisbeskrivelse Beskriv 2 episoder med enkelte børn, hvor du er en aktiv part. Én, hvor du lykkedes med din intention og én, hvor det ikke lykkedes. Hvad skete der? Iagttagelser og beskrivelse af hændelsesforløb. Hvad var din intention? (Hvad ville du med det du gjorde?) Hvad gjorde du? Hvad følte og tænkte du før under og efter din handlig? Hvad resulterede din handlig i hos barnet/børnene? Hvad har du lært? Praktiske opgaver Formålet med de praktiske opgaver. Ud over formålene som nævnt ved 2. praktik kommer nu følgende til at lære at lede en sangleg at øve at forme hele en eventyrstunden at lære at fastholde børnenes opmærksomhed ved egen fortælleevne. Sangleg Du skal denne gang lede sanglegen i én uge, med sange og fingerlege. Sanglegsprogrammet med den sammenkædende historie og refleksion over dagenes forløb afleveres på seminariet. Den sangleg du selv har skrevet og komponeret i musikundervisningen, fremføres ligeledes i en uge og dine refleksioner og erfaringer skrives ned og afleveres til seminariets musiklærer. Eventyrfortælling Det eventyr du fortalte på seminariet til prøven, fortæller du en uge i institutionen. Hvis du er i en vuggestue, eller det valgte eventyr ikke passer på praktikstedet, lærer du et nyt, som passer til aldersgruppen. Du skal kunne eventyret udenad og harpespil skal indgå. Desuden samles materiale til sanglegs- og årstidsmappen. 18
19 praktik - 3. år Skriftlig opgave: Organisation, ledelse og økonomi Opgaven afleveres til praktikstedet midt i november og til seminariet i begyndelsen af december. Alle opgavens bilag skal være nummererede og der skal henvises til dem i opgaven. Udover den skriftlige opgave gives senere på seminariet en mundtlig præsentation. Formålet med opgaven at se institutionen som en helhed og at danne sig et overblik over, hvad der skal til for at institutionen fungerer. at give anledning til selvstændige refleksioner over organisation, ledelse og økonomi. Begynd med en kort præsentation af institutionen Navn, beliggenhed, børnetal, medarbejderantal, åbningstid. Meget kortfattet beskrivelse af institutionens historie. Vedlæg institutionens pjece og læreplan som bilag. Ansvar, ejerskab og drift En institution har en ejer og den har en daglig virksomhed (drift). Det behøver ikke være institutionens ejer, der driver institutionen. Der vil normalt være papirer med vedtægter og aftaler, hvoraf svarene på en del af de følgende spørgsmål fremgår. Disse papirer skal vedlægges opgaven som bilag. Hvem ejer institutionen? Er institutionen ejet af en privatperson, et selskab, en forening el.lign. eller ejer den sig selv? Har institutionen vedtægter, eller er der andre steder, hvor man kan se, hvordan ejerforholdet er? Beskriv ejerforholdet. Hvilken driftsform har institutionen? Dagtilbudsloven skelner mellem kommunal institution, selvejende, privatinstitution, puljeordning, dagpleje og privat pasning. Hvad betyder driftsformen for institutionen? Hvem har det overordnede ansvar for institutionens drift? Har institutionen en bestyrelse? Nogle driftsformer (f.eks. puljeordning og privat pasning) behøver ikke en bestyrelse. Er praktikken i en sådan institution, hvem har så det overordnede ansvar? Andre driftsformer skal have en forældrebestyrelse (f.eks. selvejende og privatinstitutioner). Findes der evt. to bestyrelser med delt kompetence (en institutionsbestyrelse og en forældrebestyrelse)? Har bestyrelsen en forretningsorden eller andre aftaler om deres virksomhed ud over vedtægten? Deltag i et bestyrelsesmøde, hvis det er muligt og beskriv bestyrelsens opgaver og ansvarsfordelingen. Hvem ejer institutionens bygninger? Er institutionen ejer eller lejer? Beskriv ejerforholdets betydning for institutionens udfoldelsesmuligheder. 19
20 Økonomi Institutionens budget og seneste regnskab skal vedlægges opgaven. Redegør for forskellen på budget og regnskab Hvilke indtægter har institutionen? Får institutionen offentligt tilskud? I ordninger under privat pasning får forældrene tilskud fra kommunen. I øvrige ordninger får institutionen tilskuddet. Hvad er de væsentligste udgifter? Hvordan føres der kontrol med forbruget? Prøv selv at lave et budget Lav et årsbudget for en tænkt institution (kan også være et stuebudget i en stor institution). Vælg og beskriv rammerne: Driftsform, lønaftaler, husleje, børnetal og -alder, åbningstid og øvrige forhold, som påvirker økonomien. Personale Ansættelsesbrev og andre skriftlige aftaler og regler vedlægges opgaven som bilag. Ansatte Hvor mange ansatte er der, hvad er deres uddannelse, stilling og funktion? Beskriv ledelsesstrukturen. Er der en leder? Beskriv ansættelsesproceduren Hvem har formelt ret til at ansætte? Hvem beslutter i praksis? Er der forskel på hvem der ansætter lederen og øvrigt personale? Hvordan foregår ansættelser? Findes der beskrivelser af funktioner og ansvarsområder? Er eventuelle skriftlige beskrivelser af funktioner og ansvarsområder dækkende? Er der ikke papirer om dette, prøv da at lave en liste herover og prøv at finde ud af, hvem der har funktionen og ansvaret og beskriv hvordan det besluttes. Stikord for overordnede funktions- og ansvarsområder: Økonomi. Vedligeholdelse. Personale. Praktikanter. Kontakt til forældre, herunder venteliste. Kontakt til myndigheder og andre samarbejdspartnere. Det pædagogiske arbejde. Findes der andre skriftlige og/eller mundtlige aftaler eller regler? Hvordan sikres medarbejdernes faglige udvikling? Afholdes der medarbejderudviklingssamtaler eller lign.? Deltager personalet i kurser eller efteruddannelse? Hvad er væsentligt for sammensætningen af en personalegruppe? Organisation af det pædagogiske arbejde Hvordan tilrettelægges den pædagogiske hverdag? Det pædagogiske arbejde rummer aspekter som omfatter alle børn: Årstidsfester, uge- og dagsrytme og alle de aktiviteter, der finder sted i denne ramme. Beskriv hvordan dette organiseres? Hvor og hvordan drøftes det? Hvem har ansvaret for hvad? Hvordan fordeles opgaverne? Hvordan bringes forhold, der relaterer til det enkelte barn, ind i tilrettelæggelsen af de pædagogiske aktiviteter? Beskriv hvordan det enkelte barn følges; hvornår og hvordan drøftes tilrettelæggelsen af hverdagen under hensyn til den enkelte? 20
21 Hvordan varetages kontakten til forældrene som gruppe og i forhold til det enkelte barn? Hvordan planlægges forældremøderne? Bidrag eventuelt med et indlæg og skriv referat. Hvordan forberedes forældrekonsultationerne? Deltag i mindst én forældrekonsultation. Hvad er væsentligt for at få dagligdagen til at fungere? Herunder refleksioner over hvordan du eventuelt selv ville indrette børnehavens hverdag. Visioner og ideer Hvordan arbejdes der med visioner og idégrundlaget i de forskellige led af organisationen? (Personale, bestyrelse, forældre.) Samarbejde og ledelse Beskriv samarbejdsrelationerne i alle dele af institutionen. Hvordan samarbejdes i personalegruppen, med forældrene, med bestyrelsen og i bestyrelsen, med kommunen, med andre myndigheder og eksterne samarbejdspartnere? Hvor ser du ledelse og samarbejde komme til udtryk? Hvor træffes de ledelsesmæssige beslutninger? Giv eksempler. Refleksion Fortæl om en eller flere ting du har oplevet, som du særlig vil tage med dig til dit fremtidige virke som pædagog. I dit arbejde med at forstå opgaven at lede en institution, hvad har gjort mest indtryk på dig? Hvad var nyt og overraskende? Hvad er væsentligt i ledelse af en institution? Hvordan kunne du selv forestille dig ledelse af en fremtidig institution kunne være? Praktiske opgaver Formålet med de praktiske opgaver Den studerende skal i denne praktik afprøve og øve sine færdigheder i alle institutionens pædagogiske opgaver f.eks. eventyrfortælling hvor fløjtespil skal indgå sangleg - fingerlege madlavning planlægning af årstidsfester varetage omklædning og toiletbesøg Desuden er det vigtigt, at der gives mulighed for at den studerende prøver at bidrage med et indlæg eller et kunstnerisk indslag (f.eks. sangleg, eventyr el.lign.) til et forældremøde at deltage i et bestyrelsesmøde at deltage i mindst én forældrekonsultation 21
22 6. Øveområder og kompetencemål for praktikperioderne Til hver praktikperiode hører øveområder og kompetencemål, som beskriver, hvordan perioderne bidrager til uddannelsen, som den er beskrevet i Studieordning for Rudolf Steiner Børnehaveseminariet. Disse øveområder og kompetencemål afklarer, hvad der skal øves og opnås på de forskellige praktikker i løbet af studiet. De bidrager til at studerende og praktiksted kan afstemme deres forventninger, og gør det nemmere for praktikvejlederen at tilrettelægge læringsforløbet. Kompetencemålene lægger et niveau for, hvad en praktikant kan forventes at kunne på forskellige tidspunkter i uddannelsen. Målene medvirker til at både vejleder og studerende kan bedømme hvornår en praktikperiode er gennemført tilfredsstillende og kan godkendes. Øveområder er temaer og konkrete opgaver, som den studerende skal øve sig i undervejs i praktikken. De konkrete opgaver (praktiske opgaver og skriftligt arbejde) fremgår af afsnit 5 i denne praktikmappe. Det er praktikvejlederens ansvar at sørge for at tilrettelægge arbejdet, sådan at den studerende får mulighed for at øve sig på de typer af opgaver og udfordringer, der hører til praktikopholdet. Kompetencemål beskriver de evner, der skal læres gennem de praktiske øveområder. Kompetencemål kan med fordel indgå i de ugentlige samtaler mellem studerende og praktikvejleder i forhold til at evaluere den studerendes læringsforløb og tilrettelægge kommende arbejdsopgaver. Øveområder og kompetencemål er opdelt i to områder, nemlig pædagogiske øveområder og kompetencemål, som knytter sig til arbejdet som Rudolf Steiner-pædagog og de kompetencer, der skal læres for at kunne varetage denne opgave efter endt studie. Det andet område er generelle øveområder og kompetencemål, som knytter sig til at indgå i et fællesskab på en arbejdsplads. Ved afslutningen af praktikopholdet udarbejder praktikvejleder en udtalelse, som tager udgangspunkt i kompetencemålene og beskriver, i hvilket omfang den studerende har opnået de ønskede kompetencer. Se afsnit 7. 22
23 6.1 Første praktik, første studieår øveområder og kompetencemål Pædagogiske øveområder Nærvær i den pædagogiske hverdag Skærpe evnen til at iagttage hvad der foregår i børnegruppen samt mellem børn og voksne for der igennem at udvikle bevidsthed om arbejdet Iagttage og afprøve at virke som forbillede og som efterlignelsesværdig voksen Relationsopbygning i forhold til det enkelte barn Opbygge kontakt og forhold til hele børnegruppen Praktisk opgave Vise fingerleg for en børnegruppe hver dag i en uge Pædagogiske kompetencemål Evne til at indgå i det pædagogiske arbejde på elementært niveau Se muligheder for og byde aktivt ind på at løse praktiske opgaver Begyndende evne til praktisk virke som forbillede for barnet Evne til at lære og huske børnenes navne Begyndende evne til at opbygge kontakt til børn enkeltvis og i grupper Evne til at levendegøre fingerlegen Evne til at stille sig frem foran en gruppe børn og voksne og udføre en opgave i alles påsyn Lære at uddrage erfaringer, modtage feedback og korrigere egen udøvelse af opgaven Skriftligt arbejde Dagbog Iagttagelser samles i dagbog (denne er privat) Opgave I opgaven beskrives institutionens fysiske rammer rytme og vaner Praksisbeskrivelse Hændelsesforløb med efterligning beskrives Generelle øveområder Øve sig i at kunne passe et pædagogisk arbejde Øve sig i at præsentere sig selv over for kolleger og forældre Øve sig i at modtage og videregive besked Øve sig i at indgå i et arbejdsfællesskab Evne til vågent at iagttage dagens hændelser og herudfra uddrage institutionens praksis Evne til at uddrage det væsentlige i institutionens pædagogiske praksis og formidle det Begyndende evne til at iagttage og reflektere over egen praksis særligt med henblik på hvad det indebærer at virke som forbillede og være efterlignelsesværdig voksen Generelle kompetencemål Evne til at møde til tiden og være arbejdsparat Evne til at indgå i og acceptere arbejdspladsens aftaler og regler Evne til at møde nye mennesker (personale, forældre) Evne til at kommunikere med voksne (personale, ledelse, og forældre), fx passende venlighed og omgang med information Evne til at indgå i og samarbejde med andre om at løse en arbejdsopgave 23
24 6.2 Anden praktik, første studieår øveområder og kompetencemål Pædagogiske øveområder Deltage i at styre en børnegruppe i forskellige hverdagssituationer Iagttage, inspirere og forvandle børns leg Selvstændighed i at finde praktiske opgaveområder Øve sig i at være efterlignelsesværdig voksen Øve sig i at forholde sig til eget læringsforløb med fokus på pædagogisk praksis i forhold til børns leg Pædagogiske kompetencemål Begyndende sikkerhed i at: - deltage i det pædagogiske arbejde - organisere aktiviteter, skabe ro og bevare overblikket - henvende sig til en hel børnegruppe Start på overblik over helheden Begyndende sikkerhed i selvstændigt at finde og løse praktiske opgaver på en efterlignelsesværdig måde Begyndende evne til at iagttage og reflektere over egen og andres pædagogiske praksis i forhold til børnenes leg Praktiske opgaver Vise et bordspil med klangspil Bidrage til sanglegsforløbet Fremstille og introducere et stykke legetøj Evne til at stille sig frem for og fastholde opmærksomhed og deltagelse hos en hel børnegruppe Evne til at bidrage til sanglegsforløb med glæde og begejstring Evne til at levendegøre et eget produceret legetøj Skriftligt arbejde Dagbog Iagttagelser af børnenes leg samles i dagbog (denne er privat) Opgave Børnenes leg og legetøj studeres og beskrives Praksisbeskrivelse Hændelsesforløb med leg beskrives Generelle øveområder Øve sig i at kunne passe et pædagogisk arbejde Øve sig i at præsentere sig selv over for kolleger og forældre Øve sig i at modtage og videregive besked Øve sig i at indgå som kompetent voksen et arbejdsfællesskab Evne til at iagttage børnene uden at forstyrre Evne til at iagttage og uddrage pædagogiske lovmæssigheder ud af børnenes leg Begyndende mod til at vise ærlighed i bedømmelse af egen kunnen Generelle kompetencemål Evne til at møde til tiden og være arbejdsparat Evne til at indgå i og acceptere arbejdspladsens aftaler og regler Evne til at møde nye mennesker (personale, forældre) Evne til at kommunikere med voksne (personale, ledelse, og forældre), fx passende venlighed og omgang med information Begyndende evne til at samarbejde med andre om at løse udvalgte arbejdsopgaver i et pædagogisk fællesskab 24
25 6.3 Tredje praktik, andet studieår øveområder og kompetencemål Pædagogiske øveområder Løse pædagogiske situationer ud fra egne beslutninger og afprøve egne ideer og evner Løse pædagogiske udfordringer med hjælp af fantasi og fortælling Iagttage resultater, korrigere sig selv og søge andres synspunkter, hjælp og vejledning Gennemføre en børneiagttagelse Pædagogiske kompetencemål Opvågning og udvikling af pædagogisk kunstnerisk fantasi, dvs. at komme til at opleve vendepunktet, hvor impulsen til pædagogisk praksis kommer indefra og ikke længere via udefrakommende anvisninger, forventninger eller fra efterligning af andre Øget modenhed i evnen til og interessen for korrektion fra såvel egne refleksioner som andres hjælp og vejledning Evne til at iagttage et barn uden at forstyrre Begyndende evne til at indgå ligeværdigt i kollegiale samtaler om børn Praktiske opgaver Føre sanglegen en uge med sange og fingerlege Fortælle eventyr, som indledes med harpespil Skriftligt arbejde Dagbog Iagttagelser af egen pædagogiske praksis i forhold til børn og voksne samles i dagbog (denne er privat) Opgave Udarbejde skriftlig børneiagttagelse Praksisbeskrivelse Pædagogisk hændelsesforløb med et enkelt børn beskrives Generelle øveområder Oparbejde rutine og vedholdenhed i at passe et pædagogisk arbejde Oparbejde rutine i at præsentere sig selv over for kolleger og forældre Øve sig i almindelig kommunikation med forældre og personale Øve sig i at indgå som kompetent voksen i et arbejdsfællesskab Begyndende evne til at fastholde børnenes opmærksomhed og holde overblik over en hel børnegruppe Begyndende fortrolighed med at levendegøre sig selv via bevægelser, sprogsans, mimik, glæde og begejstring i sangleg og eventyr Evne til at udarbejde en objektiv skriftlig børneiagttagelse, som er en dækkende beskrivelse af barnet Udvise mod til at formulere en selvstændig bedømmelse af et barn Mod til at vise ærlighed i bedømmelse af egen kunnen Generelle kompetencemål Begyndende rutine i at passe et pædagogisk arbejde (forberedelse, fremmøde, arbejdsparathed, accept af aftaler og regler på arbejdspladsen) Udvise ro i møde og samvær med nye mennesker (personale, forældre) Begyndende evne til at kommunikere tilstrækkeligt og rettidigt i forhold til forældre og personale Begyndende sikkerhed i at samarbejde med andre om at løse de daglige arbejdsopgaver i et pædagogisk fællesskab 25
26 6.4 Fjerde praktik, tredje studieår øveområder og kompetencemål Pædagogiske øveområder Bidrage selvstændigt til at planlægge og gennemføre pædagogiske aktiviteter Oparbejde selvstændighed og ansvarlighed i rollen som pædagog Øve sig i at få overblik over institutionen som helhed: pædagogisk praksis, organisation, ledelse og økonomi. Deltage i den daglige forældrekontakt og i ukomplicerede forældersamtaler Bidrage med selvstændigt input til et forældremøde Overvære et bestyrelsesmøde Pædagogiske kompetencemål Begyndende rutine i pædagogisk arbejde. Overblik over såvel den øjeblikkelige situation, som dags-, ugeog årsrytme Begyndende sikkerhed i at handle pædagogisk inspireret i selvforglemmende nærvær ud fra viden og erfaring Viden om institutionen som helhed: pædagogisk praksis, organisation, ledelse og økonomi Viden om og begyndende erfaring i at afvikle almindelige forældresamtaler Viden om og begyndende erfaring i at afvikle forældremøder Viden om bestyrelsens rolle og arbejdsopgaver Praktiske opgaver Bidrage med eventyrfortællinger, hvor fløjtespil indgår Tilrettelægge og gennemføre sangleg Deltage i madlavning Deltage i at planlægge, forberede og gennemføre årstidsfester Varetage omklædning og assistere ved toiletbesøg Begyndende rutine i at levendegøre sig selv via bevægelser, sprogsans, mimik, glæde og begejstring sangleg og eventyr Viden om institutionens madplan og kostpolitik Evne til at bidrage til planlægning, forberedelse og gennemførelse af årstidsfester Begyndende rutine i at fastholde børnenes opmærksomhed og holde overblik over en hel børnegruppe Begyndende rutine i at organisere og holde ro i en børnegruppe Skriftligt arbejde Opgave Udarbejdelse af skriftlig opgave: Organisation, ledelse og økonomi Praksisbeskrivelse Praksisbeskrivelse af hændelsesforløb med en gruppe børn Generelle øveområder Oparbejde rutine og vedholdenhed i at passe et pædagogisk arbejde Oparbejde ro og rutine i samvær med mange mennesker Oparbejde rutine i kommunikation med forældre og personale Oparbejde rutine i at indgå ligeværdigt i et arbejdsfællesskab Øve sig i selvstændigt at iagttage og korrigere sig selv Evne til nøgternt at beskrive institutionens pædagogik, organisation, ledelse og økonomi Evne til at reflektere over ledelsesopgaver i en Rudolf Steiner-institution Evne til ærlighed i bedømmelse af egen kunnen Generelle kompetencemål Udvise rutine i at passe et pædagogisk arbejde (forberedelse, fremmøde, arbejdsparathed, accept af aftaler og regler på arbejdspladsen) Vise ro og rutine i samvær med mange mennesker Udvise selvstændig evne til at bedømme behov for information til alle forældre og kommunikation med enkelte forældre Evne at indgå ligeværdigt i samarbejde med andre om at løse de daglige arbejdsopgaver Evne til selvreflekterende pædagogisk arbejde 26
27 7. Vejledning til praktikudtalelser I slutningen af praktikperioden udarbejder praktikvejleder en udtalelse. Formålet med udtalelsen er at konstatere, a) i hvilket omfang øveområderne er gennemført, b) om praktikanten har lært de kompetencer, som hører til praktikforløbet, og c) om praktikken kan godkendes. Udtalelserne indeholder: Praktisk information om praktiksted, vejleder og studerende. Herunder opgøres antal vejledningsmøder, og den studerendes fremmøde (dage med fravær og dage med for sent fremmøde). Der er plads til at beskrive årsager til antallet af vejledningsmøder og fravær. Vejleders bedømmelse af om et arbejdsområde er øvet tilstrækkeligt eller ikke er øvet tilstrækkeligt. Det bør indgå i den samlede evaluering, om det har været muligt at øve sig nok undervejs i praktikforløbet. Vejleder bliver bedt om at begrunde, når et område ikke er øvet tilstrækkeligt i praktikperioden. Vejleders bedømmelse af om kompetencemål er opfyldt. Her er der tre muligheder for bestået bedømmelse (rigtig godt/godt/acceptabelt) samt en ikke-bestået bedømmelse, hvor målene ikke er tilfredsstillende opfyldt. De forskellige nuancer i bedømmelsen skal begrundes med eksempler fra sidst i praktikperioden. Vejleder kommer med forslag til udviklingsområder, som praktikanten kan arbejde videre med fx på seminariet eller i næste praktik. Vejleders evaluering af forholdet mellem vejleder og praktikant, samt mellem praktikant og arbejdsplads. Denne evaluering tilskynder vejleder til at få øje på egne udviklingsområder, samt at arbejdspladsen som helhed bliver bevidst om forhold, der kan forbedres for kommende praktikanter. Vejleder beskriver til sidst, hvordan praktikanten har bidraget til evaluering af praktikforløbet, og om der er en fælles forståelse mellem vejleder og praktikant om bedømmelsen af praktikforløbet. Eventuelle forskellige forståelser kan bruges som opmærksomhedsområder i samtaler mellem praktikant og lærere på seminariet, samt ved tilrettelæggelse af næste praktikforløb. Der er udarbejdet et skema, som gør det lettere for vejleder at udarbejde udtalelsen med udgangspunkt i øveområder og kompetencemål for praktikkerne. Se dette skema på næste side. Skemaet sendes i wordformat eller kan downloades fra siden under fanen praktik-værktøjer. Skemaet kan fremsendes i en version med plads til håndskrift, såfremt det ønskes. 27
28 Bilag: Skema til praktikudtalelse Oplysninger om institutionen Institutionens navn Institutionens adresse Institutionens kontaktoplysninger Telefon: Mail: Eventuel træffetid: Praktikvejlederens navn og kontaktoplysninger Navn: Kontakt: Vejledning i praktikperioden (beregn): Praktikperiodens længde (uger) Antal vejledningsmøder Beskriv evt. årsag til manglende vejledningsmøder Oplysninger om praktikant og praktikperiode Praktikantens navn Praktikantens adresse Praktikperiode i studieforløbet (sæt kryds): Første praktik 1. år Anden praktik 1. år Tredje praktik 2. år Fjerde praktik 3. år Praktikperiode start og slutdato Startdato: Slutdato: Fremmøde og fravær i praktikperioden (beregn): Antal praktikdage i perioden Antal dage med fravær Antal dage med for sent fremmøde Beskriv evt. årsag til fravær Udtalelse om pædagogiske øveområder og kompetencemål generelt Er de pædagogiske øveområder øvet i løbet af praktikken? Slet denne tekst og skriv en udtalelse om hvordan de pædagogiske øveområder er øvet i forhold til øveområderne for praktikperioden De pædagogiske øveområder er (sæt kryds): Øvet tilstrækkeligt Ikke øvet tilstrækkeligt Eventuel begrundelse Slet denne tekst og skriv en begrundelse såfremt de pædagogiske øveområder ikke er øvet tilstrækkeligt Er de pædagogiske kompetencemål nået i løbet af praktikken? Slet denne tekst og skriv en udtalelse om hvordan de pædagogiske kompetencemål er opfyldt i forhold til de pædagogiske kompetencemål for praktikperioden. Gerne med eksempler fra den sidste tid i praktikken Samlet set er de pædagogiske kompetencemål opfyldt (sæt kryds): Rigtig godt Godt Acceptabelt Ikke tilfredsstillende Forslag til udviklingsområder Slet denne tekst og skriv forslag til udviklingsområder, som praktikanten kan arbejde med for at få en bedre opfyldelse af de pædagogiske kompetencemål 28