Mulighedernes Land ERFARINGER FRA 16 PROJEKTER - PDF
Download "Mulighedernes Land ERFARINGER FRA 16 PROJEKTER"
1 Mulighedernes Land ERFARINGER FRA 16 PROJEKTER2 MULIGHEDERNES LAND - erfaringer fra 16 projekter Yderområderne står over for massive udfordringer. Borgere og arbejdspladser bevæger sig i et tilsyneladende ubrydeligt mønster mod de største byer, og det står stadig mere klart, at yderområderne må finde nye roller at udfylde i det danske samfund. I Mulighedernes Land er Realdania gået sammen med de tre kommuner Bornholm, Lolland og Thisted for at finde nye svar på udfordringerne i yderområderne. Det centrale spørgsmål har været, hvordan borgere, erhvervsliv og kommuner i fællesskab kan skabe en udvikling, som er bæredygtig, fordi den tager afsæt i det enkelte steds fysiske, kulturelle og sociale kvaliteter. I dette erfaringskatalog præsenteres resultaterne af det arbejde, som hundredevis af ildsjæle, kommunale planlæggere, arkitekter og politikere har lagt i at realisere 16 demonstrationsprojekter. Erfaringerne fra de 16 projekter er først og fremmest, at det er muligt at skabe positiv udvikling med udgangspunkt i de stedbundne potentialer. Men forandringer sker først for alvor, når borgere, myndigheder, og erhvervsliv formår at arbejde tæt sammen, indgå i nye relationer og tiltrække viden, ideer og finansiering udefra.3 Mulighedernes Land ERFARINGER FRA 16 PROJEKTER4 Mulighedernes Land ERFARINGER FRA 16 PROJEKTER Mulighedernes Land erfaringer fra 16 projekter bygger på rapporten Mulighedernes Land nye veje til udvikling i yderområder. Begge publikationer er udgivet af Realdania som afslutning på projektet Mulighedernes Land og kan downloades på www. realdania.dk Publikationen er udarbejdet af Hausenberg ApS i samarbejde med Realdania, Thisted Kommune, Lolland Kommune og Bornholms Regionskommune. Redaktion: Signe Sloth Hansen, Hausenberg, Søren Møller Christensen, Hausenberg og Karen Skou, Realdania. Tekst: Hausenberg ved Signe Sloth Hansen, Christina Juhlin og Søren Møller Christensen. Design og layout: HVID HVERDAG ved Else Hvid. Sprogrevision og korrektur: Marie Wiuff Kruse. Udgivet november 2012, trykt i 3000 eksemplarer hos Cool Grey A/S på Munken Polar. ISBN: Kontakt: Realdania, Karen Skou: /5 Forord Mulighedernes Land viser nye veje til udvikling i yderområderne I partnerskabet Mulighedernes Land har Realdania, Thisted Kommune, Lolland Kommune og Bornholms Regionskommune siden 2007 samarbejdet om at udvikle nye strategier og vise nye veje til udvikling i Danmarks yderområder. Sammen har partnerskabet udviklet og realiseret 16 demonstrationsprojekter og indgået i tværgående aktiviteter, som har kvalificeret og understøttet projektudviklingen. Realdania har med Mulighedernes Land ønsket at bidrage til at skabe positiv udvikling i yderområderne. Det primære formål har ikke været at skabe økonomisk vækst, men at fastholde og forbedre de kvaliteter og potentialer, som findes i yderområderne. Mulighedernes Land har derfor fokuseret på at styrke rammerne for bosætning og turisme ved at forbedre og nytænke de fysiske strukturers indhold, funktioner og udformning. Resultatet af seks års samarbejde er 16 nyskabende projekter, der hver især viser nye veje til at forbinde, gentænke og styrke kvaliteter og steder i tyndt befolkede områder. Mulighedernes Land har afprøvet nye metoder til samarbejde mellem offentlige myndigheder og civilsamfundet. Der er arbejdet med borgerinddragelse, idéudvikling, organisering og samarbejde på tværs af sektorer og fagligheder. Erfaringerne fra Mulighedernes Land er samlet i dette erfaringskatalog og i publikationen Mulighedernes Land nye veje til udvikling i yderområder, som kan bestilles og downloades på Her findes også de øvrige fem publikationer, der er udgivet som del af Mulighedernes Land. Den centrale erfaring fra Mulighedernes Land er først og fremmest, at det er muligt at skabe positiv udvikling med udgangspunkt i de stedbundne potentialer. Samtidig viser Mulighedernes Land, at der, hvor udviklingen skaber størst effekt, er der, hvor det lykkes at gennemføre flere projekter, som supplerer hinanden, og som hænger nøje sammen med kommunens øvrige strategier for udvikling. I denne publikation giver vi i kort form erfaringerne videre til alle, der arbejder med udvikling i yderområderne. God læselyst! Karen Skou, Realdania6 7 Intro: 8 Introduktion 11 Erfaringer med at udvikle projekter med udgangspunkt i stedet 14 Forbind, gentænk og styrk stedet 16 demonstrationsprojekter 16 Det gode liv ved kysten 18 Thy og Hannæs på kryds og tværs 20 Huse til overs 22 Fra tomt til grønt i Vestervig 24 Frøstrups nye samlingspunkt 26 Beboerhus for landsbynetværk 28 Herregårdslandet Lolland 30 Porten til Lolland 32 Bedre boliger og nye mødesteder i Birket 34 Energilandsby Horslunde 36 Graniteventyret og Hammerhavn 38 Nyt liv i Vang Granitbrud 40 Hasle Havnebad 42 Sandvig Strandpromenade 44 Stier omkring Klemensker og Østerlars 46 Ny bymidte i Østermarie 48 Billedliste8 9 10 INTRO // Introduktion I partnerskabet Mulighedernes Land har Realdania, Thisted Kommune, Lolland Kommune og Bornholms Regionskommune de seneste seks år samarbejdet om at vise nye veje til udvikling i Danmarks yderområder. Resultat er 16 nytænkende demonstrationsprojekter, som på hver deres måde inspirerer til at se og udnytte de udviklingspotentialer, som yderområderne rummer. Projekterne har alle det byggede miljø som omdrejningspunkt og spænder fra anlæg af stier og forbindelser over nye forenings- og aktivitetshuse til omdannelse af forladte fiskerihavne og store tomme industrianlæg. Målet har været at fremhæve og understøtte de særegne styrker og kvaliteter, der er i yderområderne, og som ikke findes, kan bygges eller skabes i og omkring de større byer. Projektudviklingen har derfor taget afsæt i de specifikke kvaliteter og ressourcer, der er knyttet til yderområderne og det enkelte sted. Med dette stedsbaserede perspektiv står Mulighedernes Land på skuldrene af en udviklingstanke inden for landdistriktsudvikling, som for alvor har sat sig igennem i løbet af de sidste 20 år. Perspektivet kaldes det nye landdistriktsparadigme og defineres som en modsætning til traditionel landbrugsstøtte. Økonomisk er der tale om en bevægelse væk fra generelle sektoropdelte støtteordninger, som landbrugsstøtte, hen mod mere målrettet projektstøtte, hvor lokale projekter modtager støtte med det mål, at projekterne på sigt skal være økonomisk bæredygtige. Samtidig betyder skiftet også et opgør med en politisk tænkning, hvor hvert ministerium og hver forvaltning inden for eksempelvis landbrug, fiskeri og infrastruktur sørger for deres eget fagområde uden større indbyrdes koordination i forhold til lokale behov og ønsker. Det geografiske sted giver en konkret ramme, som myndigheder, borgere og virksomheder kan samles om og udvikle på tværs af fagområder og sektorer. Dette betyder ikke nødvendigvis, at alle deltagere ønsker det samme eller for den sags skyld har den samme magt, men det giver mulighed for at arbejde koordineret og helhedsorienteret med at skabe udvikling. Erfaringerne fra Mulighedernes Land viser, at det er muligt at højne livskvalitet og skabe fornyet tro på fremtiden ved at forbinde, gentænke og styrke de kvaliteter, som de enkelte steder rummer. Men erfaringerne er også, at forandringer først for alvor sker, når borgere, myndigheder og erhvervsliv formår at arbejde tæt sammen, indgå i nye relationer og tiltrække viden, idéer og finansiering udefra. 811 INTRO // Mulighedernes Land kort fortalt Mulighedernes Land er et partnerskab mellem Realdania og Thisted Kommune, Lolland Kommune og Bornholms Regionskommune. Projektet fokuserer på turisme, bosætning, kulturarv og fysisk planlægning. Målet er at vise nye veje for udvikling i Danmarks yderområder. Succeskriteriet er ikke nødvendigvis økonomisk vækst, men at støtte og styrke områdernes eksisterende kvaliteter. På baggrund af analyser af udfordringer og muligheder i hver af de tre kommuner samt en omfattende borgerinddragelse udvalgte hver kommune fire-seks konkrete, fysiske demonstrationsprojekter, der er realiseret i perioden Demonstrationsprojekterne er udviklet i tæt dialog med borgere, foreninger og erhvervsliv. Mulighedernes Land har haft et samlet budget på omkring 245 mio. kr. Erfaringerne fra projekterne i de tre kommuner er samlet i et tværgående spor af projektsekretariatet, drevet af rådgivningsfirmaet Hausenberg. Mulighedernes Land er tillige løbende blevet evalueret af Oxford Research. Projektet startede i 2007 og er afsluttet i Læs mere på 912 ERFARINGER // 1013 ERFARINGER // Erfaringer med at udvikle projekter med udgangspunkt i stedet Erfaringerne fra Mulighedernes Land viser, at udvikling i yderområderne om noget handler om at kunne samarbejde på tværs af steder, fag, forvaltninger og sektorer. Partnerskabet med Realdania har været afgørende for, at de tre kommuner på trods af pressede kommunalbudgetter har haft mulighed for at afsætte de nødvendige ressourcer til at engagere sig i det omfattende udviklingsarbejde, som har fundet sted i løbet af de sidste seks år. Resultatet af Mulighedernes Land er derfor ikke kun de 16 demonstrationsprojekter, men tillige tre kommuner, som har opbygget værdifulde erfaringer med nye samarbejdsformer. Idéer og initiativer til de 16 projekter i Mulighedernes Land er kommet både fra borgere og fra kommunerne. På tværs af projekterne er det tydeligt, at de projekter, som for alvor skaber forandring, er de projekter, hvor det er lykkedes for parterne at inddrage og bruge hinandens kompetencer både i udvikling, realisering og den efterfølgende drift og vedligeholdelse af projektet. Borgere med idéer og initiativ har i Mulighedernes Land organiseret sig og er blevet en seriøs samarbejdspartner for kommunen. Samtidig har de tre kommuner været åbne og modtagelige for nye idéer, og de har i dialog med Realdania udviklet og tilpasset idéerne, så de både har lokal værdi, understøtter kommunernes udviklingsstrategier og rummer en demonstrationsværdi, der peger ud over det enkelte projekt til inspiration for andre yderområder. De 16 projekter og tre kommuner er i udgangspunktet forskellige. Kommunerne har grebet udviklingsprocesserne an på forskellig vis, og projekterne har i sagens natur forskelligt fokus, idet de tager udgangspunkt i 16 forskellige steder. Der er dog en række erfaringer i forhold til at skabe projektbaseret udvikling, der går på tværs af kommuner og projekter. I det følgende præsenteres de kort under fem temaer. I bogen Mulighedernes Land nye veje til udvikling i yderområder er de fem temaer uddybet og eksemplificeret sammen med en beskrivelse af de tre forskellige måder, hvorpå kommunerne har arbejdet med projektudvikling i Mulighedernes Land. 1) Borgere bliver samarbejdspartnere Det har haft stor betydning, om projekterne har været drevet frem af borgere eller af kommunen. I nogle tilfælde er det borgerne i en landsby, der har set sig som ejere af et projekt. Kommunen har her indtaget en mere tilbagetrukken rolle og fokuseret på at hjælpe med, at projektet levede op til de krav, som kommunen og Realdania har stillet. Værdien af disse projekter er stort lokalt ejerskab, projekter, som meget præcist matcher de lokale behov, og borgere, som påtager sig hele eller dele af de efterfølgende drift. 1114 ERFARINGER // 1215 ERFARINGER // 2) Ildsjæle findes også i kommunen Det er veldokumenteret, at ildsjæle spiller en væsentlig rolle i yderområdernes udvikling. Som oftest er det engagerede borgere, der bliver karakteriseret som ildsjæle, men bag flere af Mulighedernes Lands projekter står kommunale medarbejdere, der har kæmpet for projekterne som fuldblods ildsjæle. De har hævet projekternes ambitionsniveau, formået at tiltrække flere penge fra fonde og puljer, og de har involveret borgere, interesseorganisationer og erhvervsliv for at få det bedst mulige projekt. Disse kommunale ildsjæle har behov for rum til engagement og opbakning fra ledelsen, når de investerer deres sociale kapital i projektudvikling. 3) Samarbejde på tværs skaber merværdi Projektorganisering og projektledelse er afgørende i stedsbaseret udvikling, fordi der arbejdes i projekter på tværs af forvaltninger, budgetter og fag. Folk og fag med forskellige interesser, idéer og kompetencer skal inddrages, og drifts- og udviklingsmidlerne skal gå hånd i hånd. I flere tilfælde har samarbejdet på tværs af forvaltninger resulteret i koordinering med andre udviklingsprojekter og indsatser, som har gjort det muligt at tiltrække flere ressourcer til udvikling. 4) Inddragelse sikrer effekt og drift Effekten af udviklingsprojekter viser sig ofte først, når projektet er afsluttet. I alle Mulighedernes Lands projekter er der fra start lavet en plan for driften for at sikre projekternes langsigtede bæredygtighed. Den fælles erfaring er, at det betaler sig at inddrage både borgere og erhvervsliv undervejs i processen. I flere tilfælde har gode inddragelsesprocesser resulteret i, at borgere har overtaget dele af driften, og at effekterne også har givet udslag på bundlinjen hos det lokale erhvervsliv. 5) Kommunikation spreder ejerskab Kommunikation og formidling har været en vigtig og integreret del af alle projekter i Mulighedernes Land. Erfaringen fra Mulighedernes Land er, at det er vigtigt at vie tid og ressourcer til at formidle projekter både undervejs i udviklingsprocessen, hvor man ellers risikerer at miste den lokale opbakning, og når huse og stier er taget i brug. Formidling bidrager til at forankre projekterne lokalt, det tiltrækker opmærksomhed fra omverdenen, og det kan være nøglen til at skaffe flere midler til videre udvikling. Samlet set er den vigtigste erfaring, at udvikling med udgangspunkt i stedet kræver medarbejdere, der har tid til at udforske og udfylde de nye roller og samarbejdstyper. Det kræver engagement og fordybelse at skabe udvikling med udgangspunkt i stedet. Til gengæld kan der, som i Mulighedernes Land, både skabes et stort lokalt engagement og potentielt tiltrækkes store beløb fra fonde og statslige puljer. 1316 STRATEGIER // Forbind, gentænk og styrk stedet Projekterne i Mulighedernes Land har ved at tænke i nye forbindelser, strukturer, funktioner og aktiviteter arbejdet med at skabe udvikling på baggrund af de sociale, historiske og fysiske ressourcer, der er knyttet til de enkelte steder. Erfaringerne med at aktivere ressourcerne er samlet under tre tematiske overskrifter, FORBIND, GENTÆNK og STYRK, som hver repræsenterer en særlig strategi. Under hver strategi er der samlet en række mere konkrete erfaringer. Disse uddybes i forbindelse med præsentationerne af de enkelte projekter på de næste sider. Forbind Fysiske forbindelser og formidling kobler steder sammen. Ved at forbinde landsbyer, forbinde attraktioner og forbinde turisme med lokalsamfund skabes grundlag for samarbejde og synergi mellem steder og funktioner. Gentænk Tomme bygninger og forladte områder kan fyldes med nyt liv og indhold. Ved at gentænke landsbyens plan, industrilandskabets funktion og de forladte bygningers indhold kan forældede strukturer, anlæg og bygninger igen blive aktiver i yderområdernes udvikling. Styrk Landsbyer blomstrer, når de eksisterende kvaliteter styrkes. Det smukke træder frem, når de forfaldne huse rives ned, og landsbyen får nyt liv, når mødestederne, det lokale engagement og relationerne til landskabet styrkes. 1417 STRATEGIER // Ny bymidte i Østermarie Bedre boliger og nye mødesteder i Birket Huse til overs Thy og Hannæs på kryds og tværs Porten til Lolland Sandvig Strandpromenade Stier omkring Klemensker og Østerlars Energilandsby Horslunde Graniteventyret og Hammerhavn Beboerhus for landsbynetværk Herregårdslandet Lolland Hasle Havnebad Frøstrups nye samlingspunkt Det gode liv ved kysten Nyt liv i Vang Granatbrud Fra tomt til grønt i Vestervig 1518 THISTED // Det gode liv ved kysten Det gode liv ved kysten sætter havet og kysten i et nyt perspektiv og gør det nemmere at bruge stranden og vandet. I Klitmøller er Hummerhuset ombygget og rummer nye faciliteter til Biologisk Forening for Nordvestjylland og surferne. 1 Huset er et arkitektonisk vartegn for Klitmøller og tagterrassen er et nyt populært mødested i Klitmøller. Kulhuset i Krik, som drives af beboerforeningen, har udendørskøkken, toilet og bad, der blandt andet kan bruges af surfere ved Krik Vig. 2 Nye strandpromenader i Vorupør og Klitmøller forbedrer adgangen til stranden og vandet, også for dem med kørestol, barnevogn eller skateboard. 3 I Vorupør gøres der plads til nye aktiviteter, som kan eksistere side om side med fiskeriet. De forskellige initiativer i Klitmøller, Vorupør og Krik arbejder ud fra en samlet strategi, der er med til at brande Thisted Kommune som surf- og kystdestination. Kysten i Thisted Kommune tiltrak surfere og friluftsfolk, men de fysiske rammer for aktiviteterne var dårlige. Nye foreningshuse og strandpromenader skaber bedre adgang til og faciliteter langs kysten. I Klitmøller er det gamle Hummerhus ombygget. I Klitmøller og Vorupør er der anlagt strandpromenader. I Krik er det nye foreningshus, Kulhuset blevet bygget. Idéen til projektet kom fra borgerne og er videreudviklet gennem en arkitektkonkurrence. Preben Skaarup Landskab, Force4 Architects og Jelcon Rådgivende Ingeniører. 25,4 mio. kroner fra Thisted Kommune, Realdania, Bevica, Lokale og Anlægsfonden og Friluftsrådet. 1619 THISTED // 1 Forbind attraktioner Hvis kulturarv, natur og oplevelseserhverv i yderområderne skal være en drivkraft i lokal udvikling, er det nødvendigt i højere grad at tænke i netværk, fysiske forbindelser og samarbejde. Det kan skabe en destination med en fælles fortælling, som rækker ud over den lokale sammenhæng. 2 Da tyske surfere i 1980 erne opdagede, at man kunne surfe på bølgerne ud for Klitmøllers kyst, satte det gang i en ny fortælling om kysten som arena for aktivt friluftsliv. Surfernes nye blik på havet og succesen fra Klitmøller er i dag videreført i Vorupør og Krik, hvor der er gjort plads til surfere, skatere, fiskere og alle de mange mennesker, som kommer rejsende til for at opleve det livlige miljø. Surferne har udpeget 29 surfspots langs kysten. De mange små, gode steder kan løftes ved at blive koblet, så alle kan få glæde af en fælles synergi. Vi bruger og oplever kysten forskelligt afhængigt af de relationer, vi har til den. Det gode liv ved kysten er et rigtigt fint eksempel på, hvordan forskellige tilgange til udvikling af et sted forenes til gavn for fællesskabet, siger Thomas Martinsen fra Dansk Bygningsarv. Visioner om et aktivt friluftsliv ved vandet er skrevet ind i samtlige strategier for udvikling i Thisted Kommune. Forbind turismen med lokalsamfundet 3 Der er et stort potentiale i at udforske koblingerne mellem turisme og hverdagsliv i yderområderne. Men det er vigtigt, at lokalsamfundet inddrages og selv har mulighed for at påvirke, hvordan turismen skal spille sammen med det lokale liv. I Krik, en af de tre byer i Det gode liv ved kysten, har borgerforeningen i mange år kæmpet for at få et forsamlingshus, hvor de kunne mødes, holde fester og arrangementer. At det nu er lykkedes med Kulhuset skyldes, at helårsbeboerne og sommerhusejerne i dialog med Thisted Kommune, friluftsfolket og surf-miljøet langs kysten er gået sammen om at lave et hus, der er åbent for beboere, sommerhusejere, surfere, naturskoler og andre friluftsfolk. Ved at lave et fælles og fleksibelt hus med flere formål og målgrupper er der skabt et solidt grundlag for stabil brug og drift af det nye hus. 1720 THISTED // Thy og Hannæs på kryds og tværs Nye stier forbinder Thy og Hannæs fra vestkysten i nordvest til Limfjorden i sydøst. Børn kan nu selv cykle sikkert til skole og fritidsaktiviteter. 1 Turister kan opleve kysten og skovene på cykel eller til fods, og beboerne kan gå ture i den bynære natur. 45 idéer til stier indsendt af borgere i Thisted Kommune blev vævet sammen til en masterplan for stier i hele kommunen. 2 Planen forbinder fjorden og kysten med stier på langs og på tværs og ligner en trappestige. Det giver nye muligheder for at brande Thisted Kommune som cykel-, vandreog friluftsdestination. 3 Med stisystemerne kobles beboernes behov for rekreative ture ud i naturen og sikre ruter til de nærliggende byer med et strategisk fokus på Thisted Kommunes cykel- og vandreturisme. Der manglede stiforbindelser mellem landsbyer og fra de enkelte landsbyer ud i naturen. En masterplan styrer udbygning af stier, der styrker både turisme og hverdagsliv. Der er bl.a. anlagt en gangsti i Ræhr, mellem Koldby og Hørdum en cykelsti og fra Vestervig en cykel- og gangsti, der forbinder indlandsbyen med kystbyen Agger. 45 borgerforslag om stier blev samlet i en masterplan. Kommunen har haft dialog med lodsejere i samarbejde med de lokale forslagsstillere. 21 mio. kroner fra Thisted Kommune, Realdania og Transportministeriet. 1821 THISTED // 1 Forbind landsbyer Nogle steder ligger landsbyerne tæt, og det er derfor muligt at forbinde landsbyerne med stier for bløde trafikanter. Stier kan understøtte behovet for at deles om funktionerne, så skolen kan ligge i én by, hallen i en anden og købmanden i en tredje. 2 Nye stier gør det lettere at komme sikkert og behageligt på cykel eller til fods fra den ene landsby til den anden. Det mindsker også behovet for skolebuskørsel, da flere veje kan opklassificeres som sikre skoleveje. En af stierne går mellem landsbyerne Koldby og Hørdum. Den forbinder de to landsbyer, så det er nemt for skolebørnene i Hørdum at komme til skolen i Koldby og muligt for beboerne i Koldby at cykle til hallen i Hørdum. På længere sigt kan det betyde, at en landsby fortsat er et godt sted at bo, selvom skolen lukker, eller forsamlingshuset nedlægges. Styrk relationen til landskabet Nye stier gør det muligt for landsbyboere at komme ud i landskabet. Det kan styrke landsbyen og gøre den større, skønnere og mere attraktiv som bosætningsby. 3 I Thisted Kommune har masterplanen for stier ikke kun forbundet landsbyerne den har også gjort tilgængeligheden til landskabet større. Stierne forbinder landsbyerne på tværs af Thisted Kommune og gør det lettere at komme fra fjordlandet ud til kysten og fra nord til syd. Ved at sammentænke stier, lokaliteter og oplevelsesmuligheder i en masterplan kan stier bruges både af beboere til dagligdags formål, give turister en oplevelsesrig ferie og skabe mulighed for sports- og motionsarrangementer, der kan sætte området på Danmarkskortet, siger Ditte Christensen fra Naturstyrelsen. En række steder er der også anlagt små loops rundt om de enkelte landsbyer for at gøre den bynære natur tilgængelig for korte vandre- og løbeture. Indtil nu har stierne givet anledning til konceptet Thy Safari, der tilbyder guidede ture, hvor man cykler, vandrer eller rider ud og oplever afkrogene af Thisted Kommunes smukke natur. Det giver mulighed for at opleve Thisted Kommune som cykel-, vandre- og friluftsdestination. 1922 THISTED // Huse til overs Thisted Kommune har på tværs af forvaltninger og i samarbejde med private aktører søsat en strategisk indsats mod tomme huse. 1 Husene rives ned dér, hvor det gør størst forskel for landsbyerne socialt, økonomisk og fysisk. Nedrivningstrængende huse, der endnu ikke er blevet revet ned, bruges også til midlertidige formål. 2 I har Thisted Kommune indgået en aftale med Arkitektskolen i Århus om at bruge faldefærdige huse til at undersøge husets konstruktion inden nedrivning. Med Thisted Kommunes strategiske og prioriterede indsats bliver nedrivningen af tomme huse ikke til et spørgsmål om afvikling, men om udvikling af de ressourcer, der er værd at fastholde og fokusere på. 3 Det gør ressourcerne tydeligere for besøgende, og hjælper både landsbyernes og kommunens image. Mange faldefærdige og tomme huse gør landsbyer og landskaber uattraktive at bo i og besøge. Et beredskab har gennem strategiske prioriteringer revet huse ned der, hvor det gør størst forskel. Der er udviklet og afprøvet fem modeller for nedrivning gennem samarbejde med forskellige aktører. 78 huse er revet ned i kommunen. Huse til overs har også revet huse ned som led i Frøstrups nye samlingspunkt og Fra tomt til grønt i Vestervig. Søren Garde Rådgivning. 11 mio. kroner fra Thisted Kommune og det tidligere Indenrigs- og Socialministerium. 2023 THISTED // 1 Styrk landsbyen ved at rive ned NØRRE VORUPØR THISTED NYKØBING MORS Tomme huse og forfaldne huse med til salg -skilte møder blikket, når man kører gennem landsbyer i yderområder. Prioriteret og strategisk nedrivning kombineret med forskønnelse og ombygning kan styrke de landsbyer og de landskaber, som ellers blev skæmmet af forfaldne huse. RØN 2 Thisted Kommune har arbejdet med en strategisk nedrivningsindsats over for kommunens tomme huse. Kommunen har oprettet et beredskab til nedrivning, der identificerer de tomme huse og prioriterer, hvilke huse der skal rives ned. Beredskabet har overblik over hele kommunen, og det er derfor muligt at prioritere nedrivningerne, så det er de huse, som skæmmer en landsby eller et landskab, der nedrives. Indtil videre er 78 huse blevet revet ned rundt omkring i kommunen. Thisted Kommune har udviklet fem modeller for, hvordan samarbejde kan danne udgangspunkt for strategisk nedrivning: #1 Frivillige aftaler med ejere om, at kommunen river ned. #2 Et borger-aps køber huse i fri handel eller på tvangsauktion, som kommunen efterfølgende nedriver omkostningsfrit. #3 Huse opkøbes og nedrives af naboer, som bruger tomterne til at udvide deres egne grunde med. 3 #4 Kommunen vurderer, at husene er kondemnable, og får huset revet ned. #5 Kommunen køber huset til en krone på tvangsauktion eller i fri handel ud fra en lokal strategi for udvikling. Der er for mig ingen tvivl om, at de erfaringer, der er indhøstet gennem Huse til overs ikke alene har værdi i Thisted Kommune. Erfaringerne kan også overføres til andre steder i landet, fordi der er arbejdet med forskellige metoder, og der er arbejdet tværgående i kommunen. Afvikling vil næsten altid være forudsætningen for udvikling, siger Jørgen Møller fra Aalborg Universitet. Den strategiske nedrivning i Thisted Kommune viser, hvordan man ved hjælp af en helhedsorienteret indsats kan gøre forfaldne områder til attraktive miljøer. 2124 THISTED // Fra tomt til grønt i Vestervig I Vestervig har borgerne i tæt samarbejde med kommunen revet hovedgadens mange faldefærdige huse ned. 1 Nogle af tomterne er blevet erstattet med nye byrum, mens andre er solgt til naboer. 2 Flere steder er der skabt forbindelser fra hovedgaden til byporten og til den natur, der omgiver byen. Næsten halvdelen af byens 650 beboere har været involveret i at gøre Vestervig til en bedre og grønnere by at være i. 3 Efter de faldefærdige huse er blevet revet ned, har ejerne i mange af de tilbageblevne huse selv taget initiativ til forbedringer på deres huse. Den fysiske forandring i Vestervig er markant, men den sociale forandring, der er fulgt i kølvandet på det store frivillige arbejde, er mindst lige så betydningsfuld. Mange tomme og faldefærdige huse i Vestervigs hovedgade gav både beboere og besøgende indtryk af tristhed og tilbagegang. Ved at rydde op i hovedgaden er Vestervigs udtryk blevet markant fornyet, så byen fremstår levende. 12 huse er revet ned, torvet på hovedgaden omdefineres, nye stier forbinder Vestervig med omgivelserne. Borgerne har taget initiativet, og projektet er udviklet og realiseret i tæt samarbejde med kommunen. Nogle af husene i Vestervig er revet ned som led i projektet Huse til overs. Tankestreg Arkitekter. 8 mio. kroner fra Thisted Kommune, Realdania, det tidligere Social- og Indenrigsministerium, LAG Thy-Mors og borgerbidrag til Vestervig Byfornyelse ApS. 2225 THISTED // 1 Styrk det lokale engagement Når et projekt formår at involvere hele landsbyen, kan det resultere i en gennemgribende forvandlingsproces, hvor kommunen bliver borgernes samarbejds- og sparringspartner. 2 I Vestervig gik en gruppe borgere sammen for at gøre noget ved forfaldet i hovedgaden. I dag er det lykkedes borgerne i samarbejde med kommunen at komme de tomme og forfaldne huse til livs. Man har i samfundsteorien talt om kreativ destruktion som det, der skaber rum for det nye. I Vestervig sker den kreative destruktion som en lokal revolte og på trods af markedet Vestjydsk og lavmælt, men med store perspektiver, siger Jens Kvorning fra Kunstakademiets Arkitektskole. Vestervig har rejst sig ved hjælp af lokale ildsjæle, mens kommunen har været samarbejds- og sparingspartner. Kommunen har kompetencerne og de formelle muligheder for at kunne tiltrække områdefornyelse, samarbejde med fonde og skaffe midler fra statslige puljer, som eksempelvis cykelpuljen. Det væsentlige er dog, at borgerne i Vestervig i høj grad selv har udviklet og båret projekterne. Det giver stolthed i byen, fordi selve processen også er en del af byens opblomstring og det betyder meget for den efterfølgende drift, som borgerne i høj grad selv står for. Gentænk landsbyens plan 3 Hovedgaden er mange steder præget af tomme butikker og forfaldne boliger. En gentænkning af landsbyens plan og struktur kan skabe radikal forandring og vende landsbyens udvikling. I Vestervig har nedrivningen af de faldefærdige huse i hovedgaden skabt grønne haver og kiler med kig til åen, parken og de smukke landskaber omkring byen. Her har nedrivningen af tomme huse og et opgør med hovedgaden som det eneste centrum åbenbaret Vestervigs skjulte kvaliteter. Tomterne fra de nedrevne huse har ud over udsigt til den bagvedliggende by skabt plads til nye aktiviteter i hovedgaden. 2326 THISTED // Frøstrups nye samlingspunkt Frøstrups nye samlingspunkt viser, hvordan selv små landsbyer kan drive et kulturhus uden driftstilskud fra det offentlige og med døre, som står åbne for alle byens borgere: gamle og unge, foreningslivet og den enkelte person, som gerne vil høre en koncert eller drikke en kop kaffe. 1 Huset skal på sigt rumme koncerter, foredrag, familiefester, lektieværksteder, computercafé, madklubber og foreningsaktiviteter. 2 En stor del af arbejdet med at renovere kroen bliver udført af frivillige. Det store frivillige engagement giver lokal stolthed og fællesskab. 3 Gennem det frivillige arbejde bliver grundlaget skabt for det miljø, som skal fylde huset med liv, når det står færdigt. Frøstrups gamle og forfaldne kro var ikke længere et aktivt samlingssted i landsbyen. Frøstrup Kro er udviklet til et kulturhus med aktiviteter for alle aldre. Nyt hus med borgerkro, foreningsaktiviteter og mere løst organiserede aktiviteter. Der anlægges et byrum foran kroen. Husets økonomi sikres gennem udlejning af lokaler og frivilligt arbejde. Et borgermøde var udgangspunkt for projektet. Projektudviklingen er sket i tæt samarbejde mellem borgerne i foreningen Hannik, Thisted Kommune og den tilknyttede arkitekt. Tegnestuen Rødbro og Frederiksen. 6 mio. kroner fra Thisted Kommune, Realdania, Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter og LAG Thy-Mors. 24 Vis mere
Besøg Lolland, og få inspiration til udvikling i landdistrikter og yderområder Få inspiration til de udfordringer, du står overfor lige nu: Læs om de 16 inspirerende projekter i vores publikationer Kom Læs mere Mulighedernes Land. erfaringer fra 16 projekter. Kontakt / mulighedernes land - erfaringer fra 16 projekter
mulighedernes land - erfaringer fra 16 projekter Yderområderne står over for massive udfordringer. Borgere og arbejdspladser bevæger sig i et tilsyneladende ubrydeligt mønster mod de største byer, og det Læs mere Besøg Thisted, og få inspiration til udvikling i landdistrikter og yderområder
Besøg Thisted, og få inspiration til udvikling i landdistrikter og yderområder Få inspiration til de udfordringer, du står overfor lige nu: Læs om de 16 inspirerende projekter i vores publikationer Kom Læs mere Mulighedernes Land. erfaringer fra 16 projekter. Kontakt / mulighedernes land - erfaringer fra 16 projekter
mulighedernes land - erfaringer fra 6 projekter Yderområderne står over for massive udfordringer. Borgere og arbejdspladser bevæger sig i et tilsyneladende ubrydeligt mønster mod de største byer, og det Læs mere Besøg Bornholm, og få inspiration til udvikling i landdistrikter og yderområder
Besøg Bornholm, og få inspiration til udvikling i landdistrikter og yderområder Få inspiration til de udfordringer, du står overfor lige nu: Læs om de 16 inspirerende projekter i vores publikationer Kom Læs mere Kultur- og Fritidspolitik
Kultur- og Fritidspolitik Nordfyns Kommune Revideret den 15. august 2014 Dokument nr. 480-2014-852344 Sags nr. 480-2013-36230 Indhold FORORD... 2 INDLEDNING... 3 VISIONEN... 4 VÆRDIER... 5 NORDFYNS KOMMUNE Læs mere Det gode liv på landet i Norddjurs Kommune
Kulturpolitik Syddjurs som Kulturkommune frem mod 2017 Der arbejdes målrettet og strategisk med kulturudviklingen i kommunen. I forlængelse af byrådets beslutning af juni 2011 udnyttes synergien i sammenhæng Læs mere Stedet Tæller Yderområdernes potentialer
Stedet Tæller Yderområdernes potentialer Projektleder Karen Skou, Realdania Filantropiske strategiområder Byen Byggeriet Bygningsarven Særlige indsatsområder Yderområdernes potentialer Hvad er yderområdernes Læs mere Sammen om det gode liv. Kultur- og Fritidspolitik
Sammen om det gode liv Kultur- og Fritidspolitik 2017 - Sammen om det gode liv Du sidder nu med Aabenraa Kommunes Kultur- og Fritidspolitik, der gælder fra 2017 og frem med overskriften Sammen om det gode Læs mere MULIGHEDERNES LAND BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE NYE VEJE TIL UDVIKLING AF DANSKE YDER OMRÅDER
BORNHOLMS REGIONSKOMMUNE MULIGHEDERNES LAND NYE VEJE TIL UDVIKLING AF DANSKE YDER OMRÅDER Mulighedernes Land vil udvikle og afprøve nye strategier til positiv udvikling i landdistrikter og landsbyer i Læs mere Komplementaritet. samarbejde mellem landsbyer. International analyse, inspirationsartikel 3 SEPTEMBER 2007
Komplementaritet samarbejde mellem landsbyer SEPTEMBER 2007 International analyse, inspirationsartikel 3 Landsbyer i netværk En rigtig landsby har firlængede gårde, en hvidkalket romansk kirke, en hyggelig Læs mere Udviklingsstrategi. for landdistrikter
Kultur og Fritid Dato: 31-10-2016 Sagsnr.: 15/25492 Sagsbehandler: Lise Lotte Urfe Direkte tlf.: 7376 8234 E-mail: llu@aabenraa.dk Kultur- og Fritidspolitik 2017 - Sammen om det gode liv Du sidder nu med Læs mere Notat. Notat vedr. midlertidige aktiviteter på Polymeren Sag: 01.11.00-P20-39-15 Trine Hedegård Jensen Plan og kultur 24-04-2015
Rapport Fem koncepter for danske forsamlingshuse Landsforeningen Danske Forsamlingshuse 5 koncepter for danske forsamlingshuse Der findes i Danmark cirka 1250 forsamlingshuse, hvoraf ca. 800 er medlemmer Læs mere Som borgmester for Thisted Kommune er det mig en stor fornøjelse at kunne byde jer alle velkommen til Klitmøller på denne dejlige forårsdag.
1 Kære gæster, kære borgere! Som borgmester for Thisted Kommune er det mig en stor fornøjelse at kunne byde jer alle velkommen til Klitmøller på denne dejlige forårsdag. Vi er samlet her i dag for med Læs mere Byerne og landdistrikterne - hinandens forudsætning!
Byerne og landdistrikterne - hinandens forudsætning! Jesper Nygård Administrerende direktør Landdistriktskonferencen 2014 Mit budskab til jer Byer og Landdistrikter er hinandens forudsætninger for at skabe Læs mere Sammen. skaber vi kulturen, som giver fællesskab og identitet i hverdagen. Kultur og Fritidspolitik 2015-2018
Sammen skaber vi kulturen, som giver fællesskab og identitet i hverdagen Kultur og Fritidspolitik 2015-2018 Indledning Med Kultur og Fritidspolitik 2015-2018 ønsker Byrådet at sætte retningen for arbejdet Læs mere UDVIKLING AF DETAILHANDLEN I AALBORG MIDTBY
UDVIKLING AF DETAILHANDLEN I AALBORG MIDTBY STRATEGI OG HANDLINGSPLAN 2016-2018 Hvordan fortsætter vi den stærke udvikling og griber mulighederne i udviklingen af en attraktiv detailhandel i Aalborg? 1 Læs mere Vestervigs omstilling YPF
Vestervigs omstilling YPF 19-4 2016 Klosterbyen Vestervig Nordens største landsbykirke Situationen 2004 Vestervig har tidligere været en driftig handels- og embedsby med mange butikker, institutioner mv. Læs mere Bygningskulturarv som ressource i fremtidens landdistrikter
Bygningskulturarv som ressource i fremtidens landdistrikter 26. Bygningskultur 2015 samler aktørerne Bag Bygningskultur 2015 står Kulturstyrelsen og Realdania og med til at sikre et koordineret løft for Læs mere Mulighedernes Land NYE VEJE TIL UDVIKLING I YDEROMRÅDER
Mulighedernes Land NYE VEJE TIL UDVIKLING I YDEROMRÅDER Mulighedernes Land NYE VEJE TIL UDVIKLING I YDEROMRÅDER Mulighedernes Land NYE VEJE TIL UDVIKLING I YDEROMRÅDER er udgivet af Realdania som afslutning Læs mere 1 of 7 NYT LYS I MØRKE
1 of 7 NYT LYS I MØRKE 1 2 of 7 BAGGRUNDEN FOR PROJEKTET Langs det grønne bånd, der snor sig langs med jernbanen ind i det indre af Syddjurs Kommune, finder man fire jernbanebyer bundet sammen af Grenaabanen Læs mere Velkomst v/faxe Kommunes borgmester, Knud Erik Hansen
Karise, 14. november 2016 Resumé af dialogmødet Velkomst v/faxe Kommunes borgmester, Knud Erik Hansen Borgmester Knud Erik Hansen bød velkommen til aftenens dialogmøde, som er en del af Faxe Kommunes dialogprojekt. Læs mere Visioner for fremtidens Køge Nord. Fra erhverv, landsby og boligområde til attraktiv stationsby anno 2035
Visioner for fremtidens Køge Nord Fra erhverv, landsby og boligområde til attraktiv stationsby anno 2035. The triangle of growth Befolkningsudviklingen 2012-2030 (prog. 2011) God infrastruktur ved Køge Læs mere Ansøgningsvejledning
September 2016 Ansøgningsvejledning Landdistrikter landet over står midt i den største omstilling i nyere tid. Befolkningstilvæksten til de større byer er accelereret, og det har efterladt især de mindre Læs mere Udkast til Frederikssund Kommunes Fritidspolitik 2015-2019
Radikal Politik i Skive Kommune En gevinst for landskaberne i Salling, for fjordmiljøet ved vore kyster, for forebyggelse og sundhed for den enkelte, for et aktivt kultur og fritidsliv og for uddannelsesniveauet Læs mere VISION VEJEN. Din holdning - Jeres By - Vores Vejen PLADS TIL AT LYKKES
VISION VEJEN Din holdning - Jeres By - Vores Vejen PLADS TIL AT LYKKES Byerne driver fremtidens vækst. Befolkningstilvæksten foregår fortrinsvis omkring de større byer. Her sker også den største vækst Læs mere MODEL 4: POTENTIALEVALIDERING
MODELLER FOR STRATEGISK AKTIVERING AF INDUSTRIKULTURARV MODEL 4: POTENTIALEVALIDERING INDUSTRIKULTURENS GRØNSEL±SE KULTURARV I BYFORNYELSEN BYFORNYELSE MODELLER FOR STRATEGISK AKTIVERING AF INDUSTRIKULTURARV Læs mere DE RØDE LØBERE. Vordingborgs bymidte er afgørende for din, min og vores fremtid. Vil du med på den røde løber og gøre en forskel for vores by?
DE RØDE LØBERE Vordingborgs bymidte er afgørende for din, min og vores fremtid. Vil du med på den røde løber og gøre en forskel for vores by? VINDERBYEN VORDINGBORG Vordingborg er nu en vinderby. Sådan Læs mere Udviklingsstrategi LAG Randers-Favrskov 2015-2020
Udviklingsstrategi LAG Randers-Favrskov 2015-2020 Visionen for LAG Randers-Favrskov er at støtte og udvikle tiltag, der forbedrer mulighederne for erhvervsliv og attraktive levevilkår i området. Vi vil Læs mere Del A Indhold og vision. Program -Områdefornyelse 2016 2018 for Vordingborg by De Røde Løbere Plads til at mødes A.1
Del A Indhold og vision Program -Områdefornyelse 2016 2018 for Vordingborg by De Røde Løbere Plads til at mødes A.1 Kolofon Juni 2015 Vordingborg Kommune Valdemarsgade 43 Postboks 200 4760 Vordingborg Læs mere Mulighedernes Land. Nye veje til udvikling i yderområder. Kontakt /
Mulighedernes Land Nye veje til udvikling i yderområder Kontakt / Realdania Projektleder Karen Skou Jarmers Plads 2 1551 København V Telefon: +45 70 11 66 66 E-mail: ks@realdania.dk www.realdania.dk Bornholms Læs mere VANDPLUS SKYBRUD MED MERVÆRDI. Anne-Mette Gjeraa, projektchef, Realdania
VANDPLUS SKYBRUD MED MERVÆRDI Hvordan får vi mere ud af klimatilpasningen, og hvordan gør vi det på nye og innovative måder? Anne-Mette Gjeraa, projektchef, Realdania Hvad er VANDPLUS? VANDPLUS-partnerskabet Læs mere Velkommen til kick-off
Tøndermarsk Initiativet Velkommen til kick-off Marskhallen, Højer Onsdag den 28. september 2016 29-09-2016 www.toender.dk 2 Velkommen 29-09-2016 www.toender.dk 3 Kick-off 19.00-19.10 Velkommen v. borgmester Læs mere Idéer og input fra dialogmøder
Idéer og input fra dialogmøder december 2014. På fire dialogmøder i efteråret 2014 mødtes borgere, erhvervsliv, foreninger og politikere for at fylde den nye visionen ud med konkrete eksempler på de mange Læs mere FORFALD og AFRAK. Manglende formåen økonomisk og socialt. Ligegyldighed. En blanding. 31-10-2012 Lektor Jørgen Møller. AAU. Tlf +045 2222 9811
FORFALD og AFRAK Manglende formåen økonomisk og socialt Ligegyldighed En blanding 31-10-2012 Lektor Jørgen Møller. AAU. Tlf +045 2222 9811 1 31-10-2012 Lektor Jørgen Møller. AAU. Tlf +045 2222 9811 2 31-10-2012 Læs mere Nyt revideret forslag til landdistriktspolitik for Køge Kommune Maj 2016
Nyt revideret forslag til landdistriktspolitik for Køge Kommune Maj 2016 1. Formål En meget stor del af Køge Kommunens areal udgøres af landdistrikter, og en betydelig del af kommunens borgere bor i landdistrikterne. Læs mere ZebraByer i Roskilde Kommune
ZebraByer i Roskilde Kommune Indledning Følgende beskriver et pilotprojekt, som tester visionen om ZebraByer i Roskilde Kommune. Pilotprojektet er udarbejdet som løsning på Byrådets innovationsspørgsmål Læs mere VISION VEJEN. Din holdning - Jeres By - Vores Vejen
VISION VEJEN Din holdning - Jeres By - Vores Vejen Byerne driver fremtidens vækst. Befolkningstilvæksten foregår fortrinsvis omkring de større byer. Her sker også den største vækst i arbejdspladser, service, Læs mere - om område- og byfornyelse - fra ansøgning til program - TEMAERNE - videre forløb efter i aften
Velkommen til Bredebro - by i bevægelse - efter kommunesammenlægningen - om område- og byfornyelse - fra ansøgning til program - TEMAERNE - videre forløb efter i aften Områdefornyelse drejer sig om at Læs mere FÆLLES OM ODENSE. Civilsamfundsstrategi
FÆLLES OM ODENSE Civilsamfundsstrategi 1 FORENINGSFRIVILLIG Corperate Volunteer ADD-ON MODEL MEDLEM SERIEL ENKELTSTÅENDE DEN STRATEGISK INTEGREREDE MODEL UORGANISEREDE ELLER VIRTUEL FRIVILLIG OFFENTLIG Læs mere Områdefornyelse i Ranum De gode ideer skal frem 18. FEBRUAR 2016 FØRSTE WORKSHOP I RANUM. Kristian Bransager
Områdefornyelse i Ranum De gode ideer skal frem 1 Kristian Bransager Aftenens program 19.00 19.10 Velkomst ved Vesthimmerlands Kommune 19.10 19.20 Kulturarvsprojektet ved Vesthimmerlands Museum 19.20 19.45 Læs mere Fakta om Tøndermarsk Initiativet
Fakta om Tøndermarsk Initiativet Budget: Samlet budget: 210,9 millioner kr. Heraf kommer 111,3 millioner kr. fra Tønder kommune. Realdania har bevilget 65 millioner kr., og A.P. Møller og Hustru Chastine Læs mere Brandingstrategi Udgivet af Vordingborg Kommune 2011. Udarbejdet af: Udviklingsstaben
Brandingstrategi Brandingstrategi Udgivet af Vordingborg Kommune 2011 Udarbejdet af: Udviklingsstaben Vordingborg Kommune Valdemarsgade 43 4760 Vordingborg Tlf. 55 36 36 36 www.vordingborg.dk 2 Indholdsfortegnelse Læs mere vejledning til Ansøgningsskema
Side 1 af 2 Projektudvikling Beboergrupper og boligafdelinger kan søge om støtte til at udvikle et projektforslag, så det senere kan føres ud i livet. vejledning til Ansøgningsskema Realdania-kampagnen Læs mere Holbæk i Fællesskab. Byrådets vision for Holbæk Kommune
Holbæk i Fællesskab Byrådets vision for Holbæk Kommune Holbæk i Fællesskab Politik handler om at ville noget, og som byråd er det vores ansvar at formulere, hvad vi vil. Med denne vision giver vi borgere, Læs mere LOGO1TH_LS_POSr d. By- og Udviklingsforvaltningen Nytorv 11 6000 Kolding Tlf. 7979 7979
LOGO1TH_LS_POSr d By- og Udviklingsforvaltningen Nytorv 11 6000 Kolding Tlf. 7979 7979 KULTURUDVALGETS Politiske fokusområder 2014-2015 Mødesteder og midlertidighed Kultur er fyrtårne og fysiske rammer. Læs mere DET HOLDBARE PROJEKT DEN GODE PROJEKTBESKRIVELSE. Thomas Martinsen, Direktør, Dansk Bygningsarv Udviklingsworkshop, Vejle, 19.
e DET HOLDBARE PROJEKT DEN GODE PROJEKTBESKRIVELSE Thomas Martinsen, Direktør, Dansk Bygningsarv Udviklingsworkshop, Vejle, 19. april 2012 FORMALIA FOR ANSØGNING ØKONOMISK RAMME Den samlede økonomiske Læs mere Civilsamfundsstrategi for Syddjurs Kommune
Civilsamfundsstrategi for Syddjurs Kommune Civilsamfundsstrategi for Syddjurs Kommune Civilsamfundet hvem er det? Civilsamfundet er en svær størrelse at få hold på. Civilsamfundet er foreninger, interesseorganisationer, Læs mere Vi søger en praktikant der brænder for byudvikling
København den 15. november 2011 Vi søger en praktikant der brænder for byudvikling Har du lyst til at omsætte din teoretiske viden om byudvikling til analyser og konkrete løsninger i et ungt og tværfagligt Læs mere Syddjurs Kommune vi gør det sammen
Syddjurs Kommune vi gør det sammen Vision for Syddjurs Kommune, vedtaget i byrådet den 26. november 2014 Vision og indsatsområder Vision og indsatsområder/temaer til Planstrategi Nedenstående vision blev Læs mere Nyt liv ved Fjellerup Strand
Nyt liv ved Fjellerup Strand Bygning fra fiskeriets storhedstid Norddjurs Kommune ansøger om deltagelse i Realdania-kampagnen Stedet tæller med projektet Nyt liv ved Fjellerup Strand. Projektet tager ud Læs mere SAMSØ KOMMUNE ERHVERVS- OG BOSÆTNINGSSTRATEGI
SAMSØ KOMMUNE ERHVERVS- OG BOSÆTNINGSSTRATEGI 2014 2020 FORORD 3 VISION FOR ERHVERVS- OG BOSÆTNINGSSTRATEGIEN 2014-2020 4 MÅL FOR ERHVERVS- OG BOSÆTNINGSSTRATEGIEN 2014 2020 4 PULS ÅRET RUNDT UDFORDRINGER Læs mere Vestegnen i udvikling byer i bevægelse. Fælles udviklingsperspektiv til Vestegnskommunernes kommuneplanstrategier
Vestegnen i udvikling byer i bevægelse Fælles udviklingsperspektiv til Vestegnskommunernes kommuneplanstrategier 15. oktober 2007 Vestegnen i udvikling byer i bevægelse På Vestegnen er der lang tradition Læs mere Bygnings- og Arkitekturpolitik
Forslag til Bygnings- og Arkitekturpolitik Middelfart Kommune Forord Denne politik Bygnings- og Arkitekturpolitikken er én af de politikker, Byrådet har besluttet at formulere i Middelfart Kommune. Formålet Læs mere Branding- og markedsføringsstrategi
Branding- og markedsføringsstrategi for Assens Kommune 1. Indledning: Assens Kommunes vision Vilje til vækst realiserer vi gennem tre indsatsområder: Flere vil bo her, Vækst og udvikling og Alle får en Læs mere AKTIVE FORSAMLINGSHUSE
AKTIVE FORSAMLINGSHUSE Projektbeskrivelse og vejledning til ansøgning arkitekter I dag lever mange af de danske forsamlingshuse en hensygnende tilværelse. Men Lokale- og Anlægsfonden mener, at en del af Læs mere Opsamling fra workshop d. 16. april 2015
Opsamling fra workshop d. 16. april 2015 Gruppe 1 Borsætning! Gruppen fokuserer på bosætning i Nordfjends. Deres vision er, at det er bosætning, der skal styrke Nordfjends, samt at der skal satses på få, Læs mere Kultur skaber identitet. Det handler om mennesker. - hele mennesker - hele livet!
Kultur skaber identitet. Det handler om mennesker. - hele mennesker - hele livet! Når vi mennesker mødes, opstår kultur. Vi skaber i fællesskab værdier og bånd, som gennem livet er bestemmende for vore Læs mere udfordringer og muligheder
udfordringer og muligheder i midten af den mindre by BORDING + Jeanette Ishi Lehn, Ikast Brande Kommune UDFORDRING UDFORDRING UDFORDRING UDFORDRING UDFORDRING MULIGHED fase 1 : Ny vision til Bording Læs mere Et helt Danmark. Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter Afdelingschef Christian Lützen, clu@mbbl.dk
Et helt Danmark Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter Afdelingschef Christian Lützen, clu@mbbl.dk Den kongelige forestilling at bestemme at der oprettes et Ministerium for By, Bolig og Landdistrikter, Læs mere Vision Greve - hvor livet er grønt
Vision 2020 Greve - hvor livet er grønt Vision 2020 Greve - hvor livet er grønt er udgivet af: Greve Kommune Greve Byråd Vedtaget af Greve Byråd december 2008 Henvendelse: Kontakt Ledelsessekretariatet Læs mere Nyt centralt havnebyrum og Multimediehus
Nyt centralt havnebyrum og Multimediehus Læs mere på www.multimediehuset.dk Århus Kommune Hvad og hvor? Samspil mellem by, bygning og havn Omdannelsen af De Bynære Havnearealer er et af de største udviklingsprojekter Læs mere Vilkår for projektstøtte i Nyborg kommune
LAG Nyborg Vilkår for projektstøtte i Nyborg kommune LAG Nyborg - kort fortalt Denne folder informerer om LAG Nyborg og vilkårene for at søge projektstøtte herfra. (LAG står iøvrigt for: Lokal AktionsGruppe). Læs mere Aktører i og organisering af bosætningsstrategier i Varde Kommune
Aktører i og organisering af bosætningsstrategier i Varde Kommune Eller: Ildsjæle sætter lys på lokale herligheder! Oplæg til Boligdag 2011 Torsdag den 5. maj 2011 på Esbjerg Højskole Lokalsamfundskonsulent Læs mere AKTIVE FORSAMLINGSHUSE
AKTIVE FORSAMLINGSHUSE Projektbeskrivelse og vejledning til ansøgning forsamlingshuse I dag lever mange af de danske forsamlingshuse en hensygnende tilværelse. Men Lokale- og Anlægsfonden mener, at en Læs mere Mere industri. Adgang til natur. (meget) bedre intergration = aktivt medborgerskab. Cykelstier til Bording, Herning + Harrild Hede
Kommunes største by 15.855 indbyggere *pr. 1. januar 2014 Ungdomsmiljø Bedre byplanlægning m.h.t. arkitektur Turister! Meget mere aktivt torv Mere industri (meget) bedre intergration = aktivt medborgerskab Læs mere FREDENSBORG /identitet OG moderne Byliv i DEN historiske SlOtSBy
FREDENSBORG / identitet og moderne byliv i den historiske slotsby Denne folder er udarbejdet af Dansk Bygningsarv for Fredensborg Kommune Maj 2013 Du kan læse mere om projektet på www.fredensborg.dk/fredensborgby. Læs mere Lokalområde Holme-Olstrup / Toksværd
Lokalråd og Toksværd Lokalområde / Toksværd Vi ønsker et stærkt lokalsamfund bygget på sammenhold, omsorg og gensidig respekt! Vi vil være synlige Lokalråd og Toksværd Forord: Hvad og hvorfor har vi sat Læs mere Friluftslivsstrategi - et friluftsliv, der byder op til dans
Yderligere information: Teknik og Miljø Natur og Grønne Områder Rådhuset, Torvet 7400 Herning Telefon 96282828 teknik@herning.dk www.herning.dk Friluftslivsstrategi - et friluftsliv, der byder op til dans Læs mere Roskilde Kommune Mulighedernes Markedsplads
Roskilde Kommune Mulighedernes Markedsplads Byrådets vision 2018 November 2014 2 LEAD / November 2014 Indhold 1. Intro 2. Grundlaget: Fortællingen om Roskilde Kommune 3. Målene: Det vi kæmper for 4. Indsatser Læs mere FREMTIDENS LANDSBYER
FREMTIDENS LANDSBYER - Udfordringer og muligheder Ved: Lektor Lea Holst Laursen Event: Fondsmessen 2014 Tid: 30. oktober 2014 Sted: Nykøbing Mors H V E M E R J E G? Navn: Lea Holst Laursen Profession: Læs mere SAMARBEJDSSTRATEGI OM DEN ALMENE SEKTOR I ODENSE SAMARBEJDSSTRATEGI MELLEM BOLIGORGANISATIONERNE FYNS POLITI OG ODENSE KOMMUNE
SAMARBEJDSSTRATEGI OM DEN ALMENE SEKTOR I ODENSE SAMARBEJDSSTRATEGI MELLEM BOLIGORGANISATIONERNE FYNS POLITI OG ODENSE KOMMUNE 1 Odense Kommune Bystrategisk Stab Oktober 2014 Indledning De almene boliger Læs mere Kulturpolitik. Mange stærke Fællesskaber. Skanderborg Kommune
Kulturpolitik Mange stærke Fællesskaber Skanderborg Kommune 1 Indledning Mange stærke fællesskaber det er undertitlen på kulturpolitikken. Med politikken opfordrer vi til, at udnytter vore fantastiske Læs mere Planlægning i europæisk perspektiv. ESPON med en dansk vinkel
Planlægning i europæisk perspektiv ESPON med en dansk vinkel Danmark i international sammenhæng Globaliseringen har stor betydning for Danmark, ikke mindst i form af en kraftig urbanisering. Når nogle Læs mere Danskerne og yderområderne. Thomas Martinsen 9. november 2011, Inspirationsmøde, Vejle
Danskerne og yderområderne Thomas Martinsen 9. november 2011, Inspirationsmøde, Vejle Om undersøgelsen Repræsentativ undersøgelse blandt danskere i den erhvervsaktive alder 18-65 år (3,5 mio. ud af 5,6 Læs mere F. STRATEGIENS VISION OG HANDLINGSPLAN, MÅL, AKTIVITETER OG FORVENTEDE RESULATER
1 of 7 F. STRATEGIENS VISION OG HANDLINGSPLAN, MÅL, AKTIVITETER OG FORVENTEDE RESULATER F.1. UDVIKLINGSSTRATEGIENS VISION LAG Djurslands vision er at videreudvikle og synliggøre Djursland som et områdefyldt Læs mere Mulighedernes Land Hvad er landdistrikternes rolle i det urbaniserede videnssamfund?
14. 26. maj juni 2008 Mulighedernes Land Hvad er landdistrikternes rolle i det urbaniserede videnssamfund? Af Signe Sloth Hansen, Hausenberg og Karen Skou, Realdania 14. maj 2008 Præmisserne for udvikling Læs mere Evaluering af Landsbyhjemmesider fælles indsats for bosætning i Rebild kommunes landdistrikter
Evaluering af Landsbyhjemmesider fælles indsats for bosætning i Rebild kommunes landdistrikter (Der er i alt modtaget 31 besvarede skemaer) Hvordan har projektet medvirket til at nå de konkrete mål i LAG-himmerlands Læs mere Jeg vil gerne indlede med at byde jer alle velkommen til dagens dialogmøde!
Tale vedr. frivilligcharter, den 29. oktober 2013 Dialogmøde i Hanstholm Kære alle! Jeg vil gerne indlede med at byde jer alle velkommen til dagens dialogmøde! Jeg er meget glad for, at så mange har tilmeldt Læs mere Naturlandet Lolland-Falster Kort projektbeskrivelse
Naturlandet Lolland-Falster Kort projektbeskrivelse 1. Projektets mål 2. Projektets delmålsætninger 3. Målgruppen 4. Projektets langsigtede mål 5. Geografiske fokusområder 6. Aktiviteter 7. Organisering Læs mere 2. GENERATION TEKNIK & MILJØUDVALGET. INDLEDNING Ved udvalgsformand Flemming Jantzen. Rammer og vision
2. GENERATION TEKNIK & MILJØUDVALGET INDLEDNING Ved udvalgsformand Flemming Jantzen Rammer og vision Der er i Guldborgsund Kommune en stor udfordring med den ændrede demografi. Der bliver færre borgere Læs mere PRÆKVALIFIKATION HELHEDSPLAN FOR FOLKEMØDET & ALLINGE & ALLINGE FOLKEMØDET TIL PARALLELOPDRAG BESKRIVELSE AF PROJEKTET UDSKRIVER
PRÆKVALIFIKATION TIL PARALLELOPDRAG FOLKEMØDET HELHEDSPLAN FOR FOLKEMØDET BESKRIVELSE AF PROJEKTET UDSKRIVER Bornholm har med lanceringen af Folkemødet demonstreret, hvordan det er muligt at få succes Læs mere Byrådets vision: Vejle med Vilje
Byrådets vision: Vejle med Vilje Intro En vision er et billede af den ønskede fremtid : Inden for synsvidde, men uden for umiddelbar rækkevidde. Med Vejle med Vilje ønsker Vejle Kommunes Byråd, at borgere, Læs mere Bramstrup Gods, Performance Art og Videncenter for Landbrug og Fødevarer
Bramstrup Gods, Performance Art og Videncenter for Landbrug og Fødevarer Bramstrup dannede rammen om det andet inspirationsarrangement i udviklingsforløbet Hjerteblod og Bundlinje. Overskriften for arrangementet Læs mere Vision 2030 Oplev det rå og autentiske Halsnæs. - det er ikke for fint, og det føles ægte
Vision 2030 Oplev det rå og autentiske Halsnæs - det er ikke for fint, og det føles ægte Marts 2016 Forord Halsnæs Kommune ligger i Nordsjælland i det nordvestlige hjørne af Region Hovedstaden. Her ligger Læs mere Teknisk Forvaltning 2007 MUSICON
Teknisk Forvaltning 2007 MUSICON - strategi og spilleregler Dette er en strategi for udvikling af Musicon on. Strategien kan ses som et spil med spillere, spilleregler og en spilleplade. Spillerne er aktørerne Læs mere Forord. På vegne af Byrådet
Sammen er vi bedst - Politik for aktivt medborgerskab Forord Mange borgere bidrager personligt til fællesskabet i Assens Kommune. Det er en indsats, vi i kommunen værdsætter højt, og som vi gerne vil værne Læs mere en landsby i stærk udvikling
Lyne en landsby i stærk udvikling Ansvarlig: Arbejdsgruppen Lyne December 2009 Foto: Gunnar Schmidt Indhold Indhold 2 Lyne s lokal historie 3 Lokal analyse...3 Befolkningsanalyse..4 Input.4 Hvad viser Læs mere OMRÅDE- TILGANG STYRINGS- DIALOG HELHEDS- PLANER BYSTRATEGISK UDVIKLING NYBYGGERI NYBYGGERI BEBOERSAMMEN- SÆTNING
OMRÅDE- TILGANG STYRINGS- DIALOG HELHEDS- PLANER BYSTRATEGISK UDVIKLING BEBOERSAMMEN- SÆTNING NYBYGGERI NYBYGGERI DET BYSTRATEGISKE SPOR DET BOLIGSOCIALE SPOR NYBYGGERI TRYGHED ORGANISERINGS- SPORET.. Læs mere DE TRE STRATEGIER FOR VOLLSMOSE UDVIKLINGEN FRA BOLIGOMRÅDE TIL BYDEL I ODENSE I VOLLSMOSE VOLLSMOSE SEKRETARIATET 2016
LOKALT ENGAGEMENT DE TRE ER FOR UDVIKLINGEN I SEKRETARIATET 2016 VÆKST I FYSISK SOCIAL Odense Byråds otte politiske mål for Vollsmoses fremtid fra byrådsbeslutning den 12.12.2012: Vollsmose skal gå fra Læs mere Tårs. Publiceret af Cathrine Borg 06 januar 2016 klokken 14:01 Powered by Enalyzer
Tårs Publiceret af Cathrine Borg 06 januar 2016 klokken 14:01 Powered by Enalyzer Skriv en overskrift til indledningen Skriv en indledning Tårs Publiceret af Cathrine Borg 06 januar 2016 klokken 14:01 Læs mere Velkommen til Klimakvarter En fortælling om samskabende processer
Velkommen til Klimakvarter En fortælling om samskabende processer 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 En fortælling om samskabende processer med udgangspunkt i omdannelsen af et boligområde i København Læs mere YDEROMRÅDERNES POTENTIALER
YDEROMRÅDERNES POTENTIALER ansøgningsrunde 2013 www.realdania.dk Stedet Tæller er en Realdania-kampagne, der frem til 2016 skal være med til at udvikle og udnytte de stedbundne potentialer, der kan bidrage Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback