”Langt det meste kørsel foregår uden fejl, men man stoler ikke nok på teknologien til at lade den køre uden chauffør eller eskorte. Teknologien er klar, men man får ikke lov til at trykke på ’go’,” siger han. ”Den største forhindring for, at branchen med selvkørende robotter kan komme skridtet videre, er, at det næsten er umuligt at få certificeret systemer, hvor mange robotter skal snakke sammen trådløst. For hvad nu hvis netværket går ned? Så kan robotterne f.eks. blokere steder med brandfare. Men her har teknologien overhalet lovgivningen, for mange af systemerne kan køre fejlfrit i 99 procent af tilfældene. Så der bliver forsket meget i sikker trådløs kommunikation og sikkerhedsfaktorerne”, siger han.
”Er færdselsloven klar til selvkørende biler?” spurgte chefkonsulent Per Skrumsager Hansen fra Transport- og Bygningsministeriet i sit oplæg. Der er dog lys i mørket for dem, der drømmer om at se selvkørende biler på vejene hurtigst muligt. I sit oplæg ”Er færdselsloven klar til selvkørende biler?” senere på dagen fortalte chefkonsulent Per Skrumsager Hansen fra Transport- og Bygningsministeriet, at der fremsættes et lovforslag den 30. november (formodentlig) om en bemyndigelse til at fastsætte regler om at give tilladelse til forsøg med selvkørende motorkøretøjer. Der er dog et stort spænd i forudsigelserne omkring, hvornår de selvkørende biler faktisk kommer, påpeger han. I visse trafikale omgivelser er en Tesla faktisk allerede selvkørende. Men i det øjeblik, der falder blot en centimeter sne, er det aflyst. Der er dog ingen tvivl om, at drømmen om de selvkørende biler er rykket helt ind i den almindelige bilists bevidsthed. For blot fem år siden var det kun bilmagasiner og tech-blade, der havde artikler om de selvkørende biler. Nu er der helsider i Politiken med titler som ”Den førerløse drøm”. Men hvilke problemer er der for de selvkørende biler? Her lister Kasper C. Jeppesen de væsentligste udfordringer, som de selvkørende biler har til fælles med robotter: At kunne genkende objekter og klassificere dem. Det er vigtigt, hvis man kører i områder, hvor man skal kunne se, om ens medtrafikant er en bil eller en cyklist, eller om det er en person eller blot en plakat med en person på, der står på fortovet. Det er store mængder data, der skal processeres, og det har man arbejdet med i årtier inden for computer-vision-feltet. At lave en god forhindringsundvigelse. Det handler om korrekte skift af vognbane, f.eks. hvis der er faldet ting ned på kørebanen, eller der pludselig er en cyklist. At kunne forudse, hvordan andre reagerer i trafikken. Det handler om at vide, at når en cyklist rækker armen ud, vil han/hun nok dreje. Men det handler også om at køre som et menneske. En hård opbremsning kan virke for autonome biler, men ikke for biler med mennesker bag rattet. Andre bilister vil føle sig mere trygge ved autonome biler, hvis man kan emulere den form for kørsel, som en føret bil har. De øvrige talere på dagen var Warrick Goodall og Morten Hvid fra Deloitte, Kristian Torp fra Daisy DICYPS, Kaj Pyyhtiä, co-founder af Whim-app’en, der vil samle alt transport-relateret (ruteplanlægning, taxabestilling, billetkøb osv.) i én app samt robotudvikler Christoffer Mose fra TinyMobileRobots, som fortalte om fordelene ved at bruge selvkørende robotter i landmålerindustrien. Vi afholdt mødet i samarbejde med Insero, som driver Danmarks erhvervsklynge inden for e-mobilitet. Kontakt
Søren Skov. TADAA!: Per Skrumsager Hansen, Transport- og Bygningsministeriet:
Det sagde de om arrangementet Paw W. Mortensen, CEO i Alpcon, der laver autonome, selvforsynende varmesystemer:
Peter Skou: Min professionelle interesse går på innovation og disruptions generelt. Mobilitetsbranchen synes at have meget at byde på i den sammenhæng, så jeg deltog, fordi jeg ønskede at få inspiration og for at få mulighed for at tale med branchefolk og danne netværk. Jeg blev positivt overrasket over, hvor innovativt og stort der tænkes. Whim som eksempel virkede meget inspirerende. Spændvidden i indlæggene, som også favnede de mere nicheprægede løsninger som Tinymobilerobots, gjorde det rigtigt interessant. De lovgivningsmæssige aspekter var også spændende.