Dansk Amatørfiskerforening Dansk Fritidsfiskerforbund Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark - PDF
Download "Dansk Amatørfiskerforening Dansk Fritidsfiskerforbund Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark"
1 Dansk Amatørfiskerforening Dansk Fritidsfiskerforbund Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark Idé- og Visionskatalog for fremtidens rekreative lyst- og fritidsfiskeri 10. november 2014
2 De tre landsdækkende organisationer inden for det rekreative fiskeri, Dansk Amatørfiskeriforening, Dansk Fritidsfiskerforbund og Ferskvandsfiskeriforeningen for Danmark, har i fællesskab udarbejdet dette idé- og visionskatalog. Dette idé- og visionskatalog er fremkommet ved hjælp af udvalgsarbejder mellem organisationerne, og afspejler de mange muligheder for at udvikle lyst- og fritidsfiskeriet, indenfor områderne miljø og naturgenopretning, livskvalitet samt lyst- og fritidsfiskeriets bidrag til samfundsøkonomien. Mange idéer og visioner er samlet i dette katalog. Som udgangspunkt er der i dette oplæg anvendt samme afsnitsoverskrifter som er anvendt i forbindelse med det af Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri udsendte udkast til Idékatalog for fremtidens lyst og Fritidsfiskeri, dog er der enkelte omskrivninger. Organisationerne finder at der i dette materiale er gode forudsætninger for at Fødevareministerens visioner for lyst- og fritidsfiskeriet og dette idékatalog vil kunne danne et godt udgangspunkt for arbejdet med at udvikle lyst- og fritidsfiskeriet i Danmark gennem konkrete initiativer. Det rekreative fiskeri har stor værdi og betydning i Danmark med de lange kyststrækninger og mange ferske vande, som er tilgængelige for rekreativt fiskeri. Det grundlæggende er, at stort set alle danskere på et tidspunkt i livet er aktive i forskellige grene af det rekreative fiskeri. Det rekreative fiskeri omfatter fiskeri med håndredskaber som stang og line, og fiskeri med mindre stående redskaber som ruser, garn, krogliner m.m. i de antal og typer, som fastlagt i Bekendtgørelse om rekreativt fiskeri i salt og ferskvand samt redskabsfiskeri mv. i ferskvand. Indhold De fælles Visioner 3 Idéer vedr. fiskeriregulering 4 Idéer vedr. fiskepleje 6 Ideer vedr. miljø 6 Ideer vedr. dyreetik 9 Ideer vedr. kontrol 9 Ideer vedr. samfundsøkonomi 9 Ideer vedrørende livskvalitet 10 Idéer fra Friluftslivets idékatalog 11 Andre idéer 12 2
3 De Fælles visioner Ovenstående organisationer har følgende fælles vision for det rekreative fiskeri: At alle danske borgere har ret til og mulighed for at udøve rekreativt fiskeri. Udfoldelsesmulighederne bør især fremmes gennem miljøforbedringer og ophjælpning af fiskebestande og naturpleje forud for fangstreduktioner og forbud. Samtidig skal turistpotentialet i det rekreative fiskeri udnyttes i det omfang, det kan ske på bæredygtig vis. At alle former for rekreativt fiskeri bør udøves efter et bæredygtighedsprincip. Det vil for eksempel sige, at der skal arbejdes for, at alle fiskebestande på sigt bliver selvreproducerende. Herunder skal der arbejdes for forvaltning af prædatorer, således at de ikke påfører fiskebestandene en unaturlig og skadelig belastning. At alle former for fiskeri bør udøves under hensyntagen til miljøet og etiske aspekter. Det vil for eksempel, sige at fisk ikke må påføres unødvendig lidelse, og at de anvendte redskaber ikke må påvirke miljøet negativt. At alle fiskevande, der udpeges som biotop for en eller flere danske fiskearter, som indgår i det rekreative fiskeri, på sigt skal have så robuste bestande, at der kan udøves et bæredygtigt, rekreativt fiskeri på disse arter. At fiskebestande, flora og den øvrige fauna i helt eller delvist isolerede vande som f.eks. søer skal være i naturlig balance, og de bestande, som indgår i det rekreative fiskeri, skal være så robuste at der kan udøves et bæredygtigt fiskeri på disse arter. At der sker en reetablering af de menneskeskabte forringelser af de fysiske forhold, der påvirker fiskebestandene negativt. Det vil for eksempel sige genslyngning af udrettede vandløb, fjernelse af spærringer for vandrefisk samt reetablering af gydebanker og stenrev. At enhver ny forringelse af leveforhold og biotoper for vore fiskebestande skal undgås og modvirkes. At lovgivning på områderne moderniseres og bringes til at afspejle disse visioner. At ovenstående organisationer får en så høj organisationsgrad og en så god selvjustits og troværdighed som muligt. Ovenstående visioner har suppleres gennem de efterfølgende bemærkninger omkring enkelte emner og indsatsområder. Hvor der er taget udgangspunkt i at ingen enkeltgruppe har eller kan påberåbe sig ejendomsret til fiskene, men at alle skal have mulighed for de samme oplevelser med hver sit udgangspunkt og sin særlige interesse. 3
4 Idéer vedrørende fiskeriregulering Alle har ret til at deltage i det rekreative fiskeri. Forbud mod fiskeri og omsætning af ål Foreningerne bakker aktivt op omkring ålehandlingsplanen, og ser med tilfredshed på at ålebestanden nu ser ud til at være i beskeden fremgang. Afstandsregler og regulering af garnfiskeri Nuværende regler er med de gældende afstande i orden, da de lader vandrefisk passere kystnært. DTU s forskning dokumenterer at fangsten af vandrefisk i garn, sat over 100 m fra kysten er yderst beskeden. Der er ingen behov for yderlig regulering af garnfiskeriet. De nuværende regler er tilstrækkelige, og der skal fiskes på bæredygtige bestande. Fritidsfiskere fanger kun begrænset antal af fedtfinnefisk, da afstandsreglerne sikre vandrefisk i det kystnære område Regulering af fiskeriet i søerne Fiskeriet skal respektere lodsejerrettighederne, og alles ret til at fiske hvor det er tilladt og muligt. Regulering af fiskeriet i fjordene Hvor særlige lokale og saglige forhold gør sig gældende, skal der ske lokale forhandlinger og inddragelse af organisationerne, inden der kan foretages ændringer i reguleringen. Kun ved en opnået fælles enighed kan der etableres og laves begrænsninger i det rekreative fiskeris udfoldelse. Ny regulering af mindstemål Ændringer af mindstemål skal kun ske når der er biologisk dokumentation for nødvendigheden heraf. De lokale foreninger kan etablere egne mindstemål, der ikke er i modstrid med de officielt fastsatte. Vinduesmål for brakvandaborre eller nyt mindstemål Ændringer af mindstemål skal kun ske når der er biologiske beviser for nødvendigheden. De lokale foreninger kan etablere egne mål eller mindstemål der ikke er i modstrid med de officielt fastsatte. Forbud mod garn og ruser i ferskvand For det fiskeri der foregår med ruser og garn i ferskvand, er der ikke behov for ændringer. Fremtidige ændringer skal kun ske når der er biologisk dokumentation for nødvendigheden heraf. Fisk skal være miljømål i 2. generation af vandplanerne Miljømålene i næste generation af vandplaner skal omfatte fiskebestandene. Da de er vigtige målepunkter for vandkvaliteten i vandløb og søer samt kystområder. 4
5 Forbud mod muslingeskrabende fiskeri Nuværende tilladelser skal revurderes af alle interessenter ved udløb. Der skal være høring inden åbning af nye områder. Der skal skabes initiativer der til fremmer brug af lineopdræt. Ændret mærkning af garn, ruseredskaber og krogliner Til brug for tydeliggørelse af hvilken type redskab der anvendes, foreslås der en ny mærkningsordning vedrørende af garn, ruser og krogliner. Der foreslås at der anvendes sorte flag for ruser og krogliner, og røde flag for garn. Indførslen skal ske med en fornuftig overgangsperiode, inden der sker sanktioner. Mindstemål for pighvarrer Mindstemål på pighvarrer fastsættes efter biologisk vejledning og rådgivning Videnskabelig understøttelse af regulering Organisationerne skal høres og finansiering skal ikke ske via fisketegnsmidlerne. Fisketegnsmidlerne skal gå til den primære biotop og bestandspleje. Særregler for alle fjorde og flaskehalse Hvor særlige lokale forhold gør sig gældende, skal der inden der foretages ændringer ske lokale forhandlinger og inddragelse af organisationerne Kun ved en opnået fælles enighed kan der etableres og laves særregler. Herunder bør de gældende regler for fremtidig fiskeri i Nissum Fjord vurderes. Samlet forvaltning af lyst og fritidsfiskeri 7-udvalgets arbejde skal styrkes, og det rekreative fiskeri bør forvaltes gennem forståelige og overskuelige regelsæt. Fiskevande, der udpeges som biotop for en eller flere danske fiskearter Fiskevande, der er eller senere udpeges som biotop for en eller flere naturlige danske fiskearter, som indgår i det rekreative fiskeri, skal sikres eksisterende bestande eller der skal arbejdes på få genskabt bestande, så der kan udøves et bæredygtigt rekreativt fiskeri. Rettigheder for bredejere og erhvervsfiskere Der skal i den fremtidige forvaltning sikres at erhvervsfiskere i ferskvand og bredejerne ikke begrænses i deres rettigheder. Det er vigtigt at de opstillede visioner og målsætninger ikke begrænser erhvervsfiskere og bredejerne i deres nuværende rettigheder. Ikke mindst bredejerne er vigtige parter når det gælder retten til at fiske og adgangen til fiskevandene. Erhvervsfiskerne udøvelse af erhvervet er ikke et problem for det rekreative fiskeri i ferskvand. Støjende adfærd begrænses Øget offentlig adgang stiller krav til respekt af hinandens interesser og samspillet skal drøftes mellem parterne. Fredningstid for brakvandsaborre En eventuel fredningstid fastsættes efter biologisk vejledning og rådgivning 5
6 Forslag til ophjælpning af geddebestandene i brakvand: Der laves bestandsophjælpning efter biologisk vejledning og rådgivning. Alle har samme ret til fiskeri på bestandene. Idéer vedrørende fiskepleje Undgå forringelser af leveforhold Forringelser af leveforholdene og biotoper for vore fiskebestande skal undgås og modvirkes. Ingen fiskebestand må tage skade af fremtidige landskabsmæssige initiativer. Afgift på råstofindvinding til finansiering af stenrev Mange stenrev er fjernet ved stenfiskeri. Ud fra princippet om at skadevolderen betaler, ville det være rimeligt at finansiere reetablering af stenrevene eller erstatningsrev, ved en afgift på råstoffer indvundet på søterritoriet. Afgiften kan eventuelt akkumuleres i en fond til reetablering af stenrev Udsætning af rugekasser Interesseskabende aktiviteter for børn og unge skal tilgodeses, på alle områder der har med selve fiskeriet og bestandenes opvækst at gøre, og som kan øge tilgange af unge rekreative fiskere. Udsætning og pasning af rugekasser er et af disse aktiviteter. Udsætning af pighvarrer Udsætningen af pighvarrer bør øges. Det vil direkte skabe et bedre fiskeri i områderne. Pighvar er en attraktiv fisk, som man gerne vil rejse efter. Samtidigt er den med til at begrænse uønskede invasive fiskearter. Udsætninger af alle fiskearter skal i vidt omfang undgås og ressourcerne skal anvendes på at forbedre gyde- og opvækstområder for vildfisk Der skal være et bæredygtigt rekreativt fiskeri, og den bedste metode til at opnå dette, er sikring af biotoper og vandløbsrestaurering og vedligeholdelse. Udsætninger kan være nødvendige indtil en stabil tilstand opnås. Man bør ikke begrænse foreningsindsatsen omkring vandløbspleje med stramme regler. Lokale foreninger og sammenslutninger der udfører vandløbsrestaureringsarbejder bør ikke begrænses af stramme regelsæt. Procedurerne omkring tilladelse til vandløbsrestaurering i foreningsregi lempes. Der skal gives parterne lettere forhold når det drejer sig om etablering af bestandsophjælpende foranstaltninger f.eks. etablering af ny gydebanker eller restaurering af eksisterende. Bæredygtighed og bestandsophjælpning er primære indsatsområder. Idéer vedrørende miljø Generel vurdering At alle begrænsninger i mulighederne for at udøve rekreativt fiskeri vurderes for at øge fiskemuligheder, tilgængelighed og anvendelse. 6
7 Ens regler for aldersgrænser og betaling Der skal skabes lighed mellem det rekreative stang- og redskabsfiskeri med ens aldersgrænser og betaling for fisketegn. Alle pensionister skal betale fisketegn. Foreningsbaseret vandløbspleje En større del af de indbetalte fisketegnsmidler skal anvendes til foreningsbaseret vandløbspleje. Lokale foreninger og sammenslutninger der udfører vandløbsrestaureringer med henblik på at skabe grundlag for bæredygtige selvreproducerende bestande, skal positivt tilgodeses økonomisk af fisketegnsmidlerne. Det kan blandt andet ske ved at økonomi fra ophørte udsætninger overføres til Foreningspuljen, og øgede muligheder for tilskud til gydegrus og maskinhjælp. Størst indflydelse til dem, der betaler De der indbetaler for fisketegn, er også dem der skal have størst indflydelse på forvaltningen af midlerne. En indflydelse der skal ske gennem etablerede rekreative fiskeriorganisationer. Genslyngning af udrettede vandløb Ved genslyngning af vandløb sikres et bedre fysisk miljø, flere levesteder og en højere vandkvalitet. Udretning og rørlægning af vandløb skal ophøre. Fjernelse af spærringer for vandrefisk Spærringer, som hindrer fisk og andre dyrs vandring og reducerer strækninger i vandløb med stort biologisk potentiale, skal fjernes, hvis det er muligt. De nederste spærringer i et vandløb skal som udgangspunkt fjernes først. Er fjernelse ikke muligt skal der etableres omløb der størrelsesmæssigt svarer til de spærrede vandløb. Råstofindvinding Strammere regler for råstofindvinding på havet, herunder byggematerialer i kystområder. Genetablering skal foretages og betaling skal ske af indvinder. Forbud mod klapning Der skal laves forbud mod klapning (dumpning af f.eks. havnesediment) på fiskepladser især de kystnære. Forslag til lukket område for trawl Antallet af lukkede områder for trawlfiskeri bør udvides efter biologisk rådgivning, med henblik på ophjælpning af biotoper der er vigtige gyde og opvækstområder. Beskyttelse og reetablering af gydebanker og stenrev Der bør arbejdes for beskyttelse og reetablering af sårbare stenrev i de indre farvande. Etablering af kunstige stenrev langs med kysten Det foreslås, at der etableres kunstige stenrev på baggrund af biologisk rådgivning Bekæmpelse af okker Kraftige okkerkoncentrationer er giftige for fisk. Udledning skal bekæmpes så det ikke kommer i vandløbene. 7
8 Anlægge vådområder, så der ikke sker tab af laksefisk Anlæggelse af vådområder må ikke ske, hvis det medføre beskadigelse på trækkende fiskebestande. Lavvandede søer er blandt andre et af problemerne. Disse skal ikke have udløb til strømmende vand. Styrk vandkvalitet og gydeområder Vandkvaliteten bør styrkes f.eks. gennem udlægning af gydebanker og anden vandløbsrestaurering. Restriktioner for havbrug Hvor havbrug etableres, skal det ske så langt ude på havet at havbund og kystnære områder ikke påvirkes. Iltsvind Iltsvind udgør en trussel mod f.eks. havørred bør derfor bekæmpes. Regulering af sæl- og skarv bestanden for at sikre sårbare og socioøkonomiske vigtige fiskestammer mod prædation fra skarv Prædationen fra sæler og skarv udgør et stort problem og medføre store tab på fiskebestandene. Derfor skal der etableres en effektiv regulering af sæler og skarv i danske vandløb og farvande, til niveau for en fornuftig bestand, målet er at sikre bæredygtige fiskebestande af alle arter. Undersøgelser af fisketomme områder Der bør iværksættes projekter, der undersøger hvorfor mange kystområder stort set er tomme for fisk, selvom der ikke drives fiskeri i områderne. Fredningstid for torsk Fredningstid fastsættes efter biologisk vejledning og rådgivning. Grødeskæring i vandløb/skånsom vandløbsvedligeholdelse Der skal foregå nødvendig differentieret grødeskæring efter behovene i det enkelte vandløb, og den afskårne grøde skal opsamles. Miljøvenlig vedligeholdelse i yngelvandløb Der gøres et stort arbejde i disse år for at fremme fiskenes naturlige formering i ferskvand. Der udlægges masser af gydegrus, og det giver resultater. Derfor skal vedligeholdelse laves på en sådan måde at disse positive resultater ikke ødelægges. Konkret om Nissum fjord Der bør opgraves, ca. 800 meter ved udløbet fra Storåen ind i Nissum Fjord (kanalen blev tidligere uddybet). I dag er der ca. 25 cm. dybde. Storåen bør bringes delvist tilbage til sin oprindelig løb fra før 1942, enten ved at åen fra Vandkraftsøen føres uden om Vandkraftværket i Holstebro eller nedlæggelse af vandkraftværket, således at fisk kan komme op i den øvre del af åen, helt til udløbet i Ikast. De senere års ændring af Storåen fra Holstebro til Nissum Fjord med bla. udlægning af gydegrus til laks bør undersøges hvilken betydning det har for Havørred og Helt, der siges at især Helt ikke bryder sig om grusbelagt bund 8
9 Idéer vedrørende dyreetik Put & Take-fiskeri Put & Take fiskeri er en af metoderne til at gøre unge interesseret i fiskeri som en god og oplevelsesrig hobby. Der er tale om et fiskeri hvor fangster ikke genudsættes, men spises. Fiskeriet har ikke behov for regulering. Bulefiskeri Der skal ikke foretages fiskeri direkte på gydende fisk. Fiskeri i gydeområder i gydetiden skal ligeledes ikke forekomme. Kroge med modhager Der er ikke behov for generelle regler, nogle former for fiskeri vil ikke kunne lade sig gøre uden brug af kroge modhagere. Kendskab til regler I det omfang der er behov for forenkling af regler blandt andet med det formål at gøre dem mere forståelige, samarbejder organisationerne gerne om dette. Et sådan kendskab kan ske gennem foreningsaktiviteter. Idéer vedrørende kontrol Fiskerikontrollen omkring det rekreative fiskeri må ikke forringes Der ønskes en stærk og effektiv fiskerikontrol omkring det ulovlige fiskeri, således at fiskearter med sårbare bestande beskyttes bedre. Værdien af det rekreative fiskeri øges i disse år. Da kontrollens fokus primært er på erhvervet, er der bekymring for, at det reducerede behov for kontrol vil smitte af på den rekreative kontrol. Kontrollen ved offentlige vande skal foretages af en offentlig myndighed. Fiskerikontrollens succeskriterier skal omlægges til dokumenterbar nedgang i det ulovlige fiskeri frem for antal af konstaterede overtrædelser. Oplysninger om indsatsen skal indeholde oplysninger om alle kontrolture og resultaterne heraf. Strengere straffe overfor gentagne og bevidste lovbrud i relation til ulovligt fiskeri Meget tyder på, at bødestørrelsens nuværende niveau ikke har den ønskede præventive effekt overfor dem, der bevidst og målrettet bedriver ulovligt fiskeri og omsætter deres fangster sort. Dette fiskeri er på alle måder skadeligt både for bestandene og for de lovlydige rekreative fiskeres omdømme. Man kan forestille sig, at grove lovbrud, skal medføre en strengere straf og eventuelt indeholde konfiskationsmulighed af det brugte udstyr og det grej der anvendes. Kontrolindsats mod ulovlige garn og indsats mod tyvfiskeri Der foreslås en mere omfattende kontrolindsats, hvilket vil være medvirkende til at nedsætte det ulovlige fiskeri. Idéer vedrørende samfundsøkonomi Analyse af fritidsfiskeriets betydning for samfundsøkonomien Der er ikke tidligere foretaget en analyse af fritidsfiskeriets betydning for samfundsøkonomien, hvorfor en sådan skal laves. 9
10 Få politikere til at forstå betydningen af det rekreative fiskeri for udkantsdanmark Ved større opbakning fra kommuner og regioner og konstruktivt samarbejde mellem interessenter kan man udvikle lyst- og fritidsfiskeriet. Kommuner, regioner og stat skal tilføre økonomiske midler i opstartsfasen Inddrage lokale foreninger ved turistmæssige tiltag For at undgå konflikter skal lokale foreninger eller sammenslutninger inddrages i turistmæssige tiltag, for at de kan bidrage med deres viden, og for at undgå konflikter Samfundsøkonomisk potentiale i optimering og videreudvikling det rekreative fiskeri Der er stort samfundsøkonomisk potentiale i at optimere og videreudvikle det rekreative fiskeri. Fritidsfiskeriet samfundsmæssige økonomiske potentiale skal indgå heri. Idéer vedrørende livskvalitet Flere kvinder som udøver det rekreative fiskeri Der bør arbejdes for at få flere kvinder som deltagere i det rekreative fiskeri og som medlemmer af foreninger og få kvinder til at forsøge sig med andre typer fiskeri end put and take. Generelt er der god plads til flere rekreative fiskere uanset køn og alder. Bevaring af kystkulturen Det er vigtigt, at alle bliver hørt i udviklingen af fritidsfiskeriet. Der skal fortsat være plads til de fiskere, der sætter garn, ruser og krogliner ud. Derved sikres aktivitet i ellers uddøende områder og lokalsamfund. Bedre adgang generelt Tilgængelighed/sætningssteder for småbåde/joller skal forbedres. Slæbesteder og lystfiskerplatforme bør være indrettet, så de kan bruges af handicappede. Det rekreative fiskeri og heldagsskolen På informationssiden er den nye Folkeskolereform en oplagt mulighed for at profilere det rekreative fiskeri. Integrere rekreativt fiskeri i naturfag Et kendskab til de mange forskellige elementer i det rekreative fiskeri skal indgå i naturfagene i folke- og efterskoler. Mad Øge fokus på frisk fisk som et sundt og velsmagende måltid mad. Alle bør spise fisk. Fremtidens unge rekreative fiskere Fremtidens unge fiskere bør kunne findes i fritids- og ungdomsklubberne i hele landet. Fisker for en dag Ideen er at nogle interesserede fiskere fra de forskellige foreninger samt lærere og forældre gav børn fiske oplevelser, og som kunne gå ind i undervisningen for at få flere unge (10-14 år) (skoler) til at interessere sig for fiskeri. 10
11 Overlevering af et håndværk Man kan betragte lyst og fritidsfiskeri som dels et håndværk og dels besiddelse af vigtig viden om fisk og natur, benyttelse og beskyttelse, som vi har pligt til at videregive til næste generation. Interesseskabende aktiviteter Den fremtidige forvaltning skal give øgede muligheder for at lave interesseskabende aktiviteter for børn og unge, på alle områder der har med selve fiskeriet og bestandenes opvækst at gøre. Idéer fra Friluftslivets katalog Sæt en fisker bag katederet På nogle skoler er friluftsorganisationer med i undervisningen, hvor de for eksempel lader sports- og garnfiskere fortælle om lokale fiskemuligheder samtidig med, at biologiundervisningen perspektiveres i praktiske forløb, hvor der både fiskes, dissekeres og tilberedes fisk til et fælles måltid. Med den nye skolereform, der træder i kraft, gives organisationerne yderligere muligheder for at spille en rolle i skolens hverdag - dels ved at tilbyde det, de kan i forvejen, men også ved at udvikle nye tiltag, som styrker fagligheden i skolerne, og dermed hjælper skolerne med at nå deres mål. Et sundt vandmiljø får turister på krogen Kommunerne skal de næste år investere store beløb i bedre vandløb og mere liv i de kystnære områder. Fiskeriforeninger, skoler, naturvejledere og andre, har længe arbejdet med at restaurere især vandløbene. Ideen bør udbredes, så flere kan deltage i arbejdet. Der findes allerede masser af viden og mange ressourcepersoner blandt de frivillige, som vil kunne bidrage til at gøre indsatsen landsdækkende. Arbejdet vil øge værdien af naturen, der vil generere større indtægter gennem blandt andet fiskerturisme. Lystfiskere skal på ferie i Danmark Lystfiskeri er et område, som turismeerhvervet ikke rigtigt har fået øjnene op for. Og der er i dag meget få turismevirksomheder, der har faciliteter målrettet lystfiskere. Fritidsfiskeriet er en totalt overset aktivitet i denne sammenhæng. Fang aftensmaden i havnen Lystfiskeri skal gøres til et lettilgængeligt tilbud til borgerne i byen. Det handler både om etableringen af flere platforme tæt på vandet og i højere grad om viden, inspiration og udstyr. Mulighederne for almindeligt lystfiskeri skal forbedres, men samtidigt skal der også skabes rammer for nye fiskerityper som eksempelvis undervandsjagt. Det vil inspirere blandt andre turister og familier med børn til at begynde at fiske, lære om de forskellige fisk og naturen, og der ville komme mere fisk på menuen. Dette vil også støtte op om en lokal udnyttelse af råvarer. Kommunernes havne- og søpromenader bør undersøges for, hvordan man bedst kan støtte lystfiskeri i byerne. Organisationer giver socialt udsatte starthjælp Mange frivillige organisationer er særligt aktive forbrugere af naturen. Hvis organisationer indgår i partnerskaber med de sociale myndigheder, kan socialt udsatte borgere få mulighed for at blive en del af disse friluftsfællesskaber, skabe nye kontakter 11
12 og få mere indhold i livet. Nogle af disse borgere får forhåbentligt så meget smag for friluftslivet, at de med tiden måske også bliver værdifulde hjælpere i naturplejeprojekter. Andre idéer Bevarelse og styrkelse af små havnemiljøer til gavn for lyst- og fritidsfiskeriet De små havnemiljøer skal bevares og styrkes til gavn for lyst- og fritidsfiskeriet f.eks. gennem fondsmidler. Bedre information om lyst- og fritidsfiskeri Kendskab til fisketegnet, og reglerne for lyst- og fritidsfiskeri skal udbredes. Der kan f.eks. udvikles nye informationsfoldere eller nem informationssøgning om regler på internettet. Det kan være bedre skiltning af fredningsbælter og mindstemål herunder i ferieområder, hvor der skiltes med de danske regler og informeres om fisketegn på forskellige sprog. Bedre adgangsregler Gennem samarbejde med lodsejere og ejendomsbesiddere. Skal offentligheden sikres adgang til havnearealer i bynære områder, og adgang til alle kystområder, gennem aftaler med grundejere og lodsejere. Mere opmærksomhed om lyst- og fritidsfiskeri Kendskabet til lyst- og fritidsfiskeri, og betydningen heraf for samfundet, skal øges generelt. Der skal skabes mere opmærksomhed gennem synliggørelse i medier. 12