Det nye Rigshospital til 1,85 mia. kr. skal sno sig langs Fælledparken - Ingeniøren
Det nye Rigshospital til 1,85 mia. kr. skal sno sig langs Fælledparken
Region Hovedstaden har netop udpeget det hold af rådgivere, der skal udvide Rigshospitalet med 76.000 m2 i et projekt til 1,85 milliarder kroner.
Om fem år vil en 52.500 m2 stor og ti etager høj 'slange' af en bygning sno sig mellem det nuværende Rigshospital og Fælledparken. Det har Region Hovedstaden besluttet, da de i dag, onsdag, valgte Aarhus Arkitekternes projekt til den 1,85 milliarder kroner dyre udvidelse af Rigshospitalet.
Ud over en ny nordfløj, der blandt andet skal rumme det såkaldte Hovedortocenters senge og operationssturer, indebærer projektet, at der skal opføres et patienthotel med 75 senge og et parkeringshus med 650 pladser, der senere kan udvides til 1.000 pladser.
Alt i alt bliver det til 76.000 nye kvadratmeter.
Det nye Rigshospital kommer til at slange sig langs fælledparken nord for de to nuværende blokke. Illustration: Århus Arkitekterne, 3XN, Kristine Jensens Tegnestue, Nicki &amp; Partner og GrontmijIllustration: Århus Arkitekterne, 3XN, Kirsten Jensens Tegnestue, Nicki &amp; Partner og Grontmij Læs også: Video: Se det nye Rigshospital
Aarhus Arkitekterne er hovedrådgiver på projektet, og bag sig har de ingeniører fra Grontmij, arkitekter fra 3XN, Kristine Jensens Tegnestue og de tyske hospitalsspecialister Nickl & Partner Architekten AG.
En af de vigtigste årsager til, at dette projekt blev valgt, er netop den zigzaggende bygning, fortæller seniorkonsulent John Christensen fra Grontmij.
»Zigzag-formen betyder både, at vi får meget korte transportafstande og meget dagslys ind. Netop dagslyset var et af de områder, som bygherren havde meget fokus på, fordi det gavner både patienter og personale og reducerer energiforbruget til belysning.«
Men de store vinduesarealer har gjort det til en udfordring at overholde kravet om, at de nye bygninger skal kunne leve op til den såkaldte lavenergiklasse 2015. Sollys giver varme, og varme betyder mere køling. Og mere køling kræver mere energi.
»Når man projekterer 2015-byggeri, kan det let ende med, at man reducerer vinduernes størrelse, så vi har måttet arbejde rigtig meget med energikonceptet. Men ved at lave meget detaljerede beregninger af, hvor meget kunstig belysning vi kunne spare ved at bruge dagslys, har vi alligevel kunne overholde energirammen.«
De præcise beregninger af sollyspåvirkningen har også gjort det muligt at optimere solafskærmningen - og dermed reducere omkostningerne.
»Mekanisk solafskærmning er dyrt, og jo mere automatik du putter på en bygning, desto større er risikoen for fejl. Med vores detaljerede beregninger kunne vi se, hvordan forskellige individuelle områder af bygningen bliver påvirket af solen i løbet af dagen, og med den viden har vi kunnet undgå solafskærmningen nogle steder og til gengæld have flere penge til god afskærnning, hvor det virkelig er nødvendigt.«
Et andet vigtigt fokus for hospitalets ledelse er, at det skal være nemt at bygge om, for erfaringstal viser, at man på ethvert givent tidspunkt er i gang med at bygge om på omkring 10 procent af de danske sygehuses areal.
»Det har vi forsøgt at løse ved at skabe så stor fleksibiltet i råhuset som muligt og gøre det let at bygge det om,« fortæller John Christensen.
Ingeniørernes forslag er at bygge størstedelen af bygningen som traditionelt elementbyggeri med ikke-bærende facader, så facaderne let kan åbnes, hvis der skal stort udstyr ind eller bygges ud. Hvor der er særlige krav til betondækkenes styrke, bliver de støbt på stedet.
Den anden vigtige faktor ved ombygninger og uheld er muligheden for at sektionere hospitalet, så man ikke er nødt til at lukke en hel afdeling ned for at ombygge en enkelt operationsstue.
»Vi har sørget for at lægge operationsstuerne enkeltvis eller i par, fordi det giver større sikkerhed. Hvis der opstår et uheld, kan vi lukke dem af og fortsætte med at bruge de andre.«
Af samme grund er ventilationssystemer og andre forsyningssystemer både sektioneret og redundante, så sygehuset kan fortsætte med at fungere, selvom der opstår uheld eller nedbrud i enkelte områder.
Parkeringshuset, patienthotellet og en administrationsbygning skal efter planen stå klar i maj 2014, mens den nye nodfløj til Hovedortocentret og Neurocentret skal åbne i 2017.
For Grontmij betyder sejren, at man sandsynligvis skal til at hyre flere ansatte, siger afdelingsdirektør og overordnet ansvarlig for sundhedsprojekter Per Frølund Thomsen.
»Det er det andet supersygehus, vi vinder. Og vi har også opgaver på Køge Hospital og Glostrup Sygehus, så nu skal vi ud og finde nogle flere, der har erfaring med at arbejde med hospitaler.«
Se videopræsentation af de forskellige forslag
Danske supersygehuse skal brande avanceret byggeri i udlandet27. jun 09.17
Supersygehusene bliver tre år forsinket5. sep 09.32
Regeringen åbner kassen for supersygehuse5. okt 14.56
Statsrevisorer frygter for supersygehusenes skæbne14. dec 17.21
Fredede bygninger?
De bygninger der står på Nordfløjens plads, skal de bare rives ned? Er de ikke fredede?
Nix, de røde bygninger på Frederik d. 5.'s Vej er ej fredede omend kønne nok, de lider døden....
Fredet eller ej
fredet eller ej - jeg kan ikke forstå, at man ikke er i stand til at inkludere de smukke gamle byggerier og dermed et vigtigt element i stedets historie og identitet. Hvis zigzag-husene vitterlig er så smarte kunne man vel finde en måde at zigzagge uden om den oprindelige kulturelle arv på?
Jeg er enig med Tobias. Den eneste bygning som IKKE skal rives ned mod Frederik V's Vej er selvfølgelig den mest vederstyggelig, mavekravlende 70'er betonklods.
Placering af parkeringshus og patienthotel virker også mystisk. Bilerne får vel nok Københavns grønneste og roligste udsigt, mens patienterne får den buldrende Nørre Allé og tagensvej.
Antal P-pladser?
Hvor mange P-pladser kommer der i P-huset og på hele området?
Der er jo stor mangel på p-pladser, og metroen kommer ikke, så mon ikke der skal bruges lidt flere pladser end der er nu?