TI-Nspire TM CAS. Håndholdt version 2.1. introduktion og eksempler - PDF
TI-Nspire TM CAS. Håndholdt version 2.1. introduktion og eksempler
Download "TI-Nspire TM CAS. Håndholdt version 2.1. introduktion og eksempler"
1 TI-Nspire TM CAS Håndholdt version 2.1 introduktion og eksempler
2 TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2010 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til undervisningsformål. Det er herunder tilladt at kopiere og fordele hele og dele af filen både som fil eller i tryk. I publikationer med copyright, skal kilden nævnes som Gengives med tilladelse fra Texas Instruments. Filen kan fås på eller ved henvendelse til Texas Instruments på tlf.: eller
3 Indhold Tænd TI-Nspire CAS Grafregner...9 Den første lille opgave...9 Indtastning af et taludtryk...9 Ryd op...11 Brøkregning regning med eksakte tal...12 Regning med bogstaver...13 Om at sætte på fælles brøkstreg...15 Katalog...15 Ligninger og genbrug...17 Antal decimaler Grafværkstedet...19 Tegn graferne...19 Grafsporing...21 Skæring mellem grafer...22 Skæringspunkterne symbolsk...23 Ny opgave og flere grafværktøjer...24 Manuel indstilling af grafvinduet...24 Funktionsværdier med Spor...25 Funktionsværdier med en tabel...26 Funktionsværdier i Grafregner værkstedet...27 Nulpunktsbestemmelse...28 Nulpunktsbestemmelse symbolsk...29 Minimum & Maximum...30 Minimum & Maximum symbolsk...31 Funktion givet ved en tuborg-forskrift Geometriværkstedet...33 Geometriske konstruktioner...33 Geometri i grafværkstedet...38 Konstruktion af målfast figur...39
4 Porten i parablen...43 Analytisk geometri...47 Skyderobjekter Lister og Regneark...51 Regnearket...51 Navngivning af kolonner...52 Cellereferencer og -formler...53 Absolut reference Data og Statistik...56 Indtastning og plot af data...56 Lineær regression ved håndkraft...57 Lineær regression automatisk...58 Boxplot...59 Boxplot efter en hyppighedsliste...61 Sammenligning af boxplot Noter...63 Indtastning af tekst...63 Indtastning af formler...63 En opgave løst i noter Dokumentstyring...69 Gem et dokument...70 Oversigt over filer Variabler...73 Gem talværdier i variabler...73 Slet variabler...74 Gem formler i variabler...75 Midlertidig tildeling...75 En brugerdefineret funktion...76 Lister...77 Oversigt over variable Ligninger og uligheder...79 Trigonometriske ligninger...79 To ligninger med to ubekendte...80 Ligninger med parametre...81 Numerisk nulpunktsbestemmelse...82 Uligheder...83
5 10. Funktioner...84 Funktioner i Grafregner-værkstedet...84 Grænseværdier...85 Differentialregning...86 Dynamisk tangent...87 Integralregning Matematiske modeller...91 Lineær regression...91 Grafisk kontrol...94 Residual plot...94 Eksponentiel regression...95 Potens regression Sandsynlighedsregning...99 Terningkast...99 Chevalier de Mere s problem Binomialfordelingen Statistik Deskriptiv statistik c 2 -test for uafhængighed c 2 -test for Goodness of Fit Normalfordeling: Konfidensinterval og hypotesetest Normalfordelingstest (s kendt) Normalfordelingstest (s ukendt) Opinionsundersøgelse Vektorregning Eksempler på vektoropgaver Differentialligninger ordens differentialligninger ordens differentialligninger Eksempel: Det matematiske pendul Et vektorbibliotek Opret et vektorbibliotek Eksempler på brug af vektorbiblioteket...140
6 Tænd TI-Nspire CAS ved at trykke på knappen c. Du får da adgang til dokumentstyringen Her kan du bl.a. oprette et nyt dokument, åbne et eksisterende dokument, indsætte et kladdeark, føje værksteder til dit dokument samt foretage forskellige indstillinger af din TI-Nspire håndholdt. Alt dette kommer vi til. Du navigerer i denne dialog med TouchPad den store firkantede multifunktionstast ved at trykke på pilene på kanten. Hvis du fx vil bringe menupunktet 1: Nyt dokument i fokus, skal du taste : Du vælger et menupunkt ved at bringe det i fokus og trykke på eller på x midt i TouchPad. 6 Før du går i gang...
7 Alternativt kan du benytte TouchPad ligesom en museplade på en pc: Træk pegefingeren hen over TouchPad, så vil en pileformet ikon dukke op. Du vælger et menupunkt ved at placere pilen over det ønskede element og trykke på knappen x midt i TouchPad. Vælg menupunktet 1: Nyt dokument på den ene eller den ande måde og gem det aktuelle dokument efter behov. Er dette din første TI-Nspire CAS aktivitet, kan du trygt pile til Nej-knappen, og trykke x (eller taste ): Vinduet ændrer nu udseende til en blank skærm med en værkstedsliste. Her kan du vælge, hvilken applikation du vil starte med i dit dokument. Som det fremgår, findes 6 forskellige værksteder. Vi skal se på dem alle, men start med at vælge 1: Tilføj Grafregner, og du får en blank skærm frem klar til indtastning: 7 Før du går i gang...
8 og lige et par ord om Kladde: Uanset hvor du befinder dig på din TI-Nspire CAS, kan du kalde Kladde frem ved at trykke på knappen»: Trykker du på knappen» igen, vil du få vist den anden side i Kladde (det højre skærmbillede ovenfor). Kladde består af to begrænsede værksteder: Et Grafregnerværksted og et Graf-værksted. Du skifter mellem de to sider med knappen», og du forlader Kladde med d. Kalder du Kladde frem igen efter at du har forladt den, vil det gamle indhold stadig befinde sig i Kladde. Ideen med Kladde er, at du altid har nem adgang til at lave nogle udregninger og tegne nogle grafer uden at du behøver at indsætte et Grafregner værksted eller et Graf værksted som en side i dit dokument. 8 Før du går i gang...
9 1 Grafregner For at få TI-Nspire CAS til at lave noget fornuftigt så hurtigt som muligt, vil kun de absolut nødvendige dele af Grafregner værkstedet og tastaturet blive omtalt her. I de følgende afsnit kommer turen til de andre værksteder. Den første lille opgave Tip Alternativt kan du benytte genvejen /N til at oprette et nyt dokument. Opret et nyt dokument og indsæt et Grafregner værksted (som beskrevet ovenfor). Indtast og afslut med du må ikke bruge =-knappen som på en almindelig lommeregner. Resultatet er selvfølgelig ikke særlig interessant, men tag et kig på skærmbilledet: Obs Bundlinjen er også ændret en smule: Yderst til højre står der nu 1/99. Det betyder, at der er 1 indtastnings/svarpar i historikområdet ud af de 99, standardopsætningen giver plads til. Indtastning Indtastning af et taludtryk Svar Udregn udtrykket Indtast først , hvor du skal du være opmærksom på det minus, der står foran TI-Nspire CAS skelner mellem et minus som fortegn v og som regnetegn -. Her skal du benytte fortegnsminus. Grafregner 9
10 Dernæst skal du være opmærksom på, at der indgår en brøkstreg i udtrykket. Dette afstedkommer ofte brug af parenteser, men på TI-Nspire CAS kan du undgå dette ved at bruge skabeloner: Tast t. Dette vil kalde denne skabelonmenu frem Tip Brøkskabelonen findes også på en selvstændig tast Ô. Benyt TouchPad til at navigere til brøkskabelonen, og vælg denne med klik-knappen x. Herefter skulle du gerne have dette på din skærm: Indtast tælleren kvadrat finder du på tasten q og kvadratrodstegnet på Ò. Når tælleren er indtastet, flytter du til nævneren med TouchPad ( ), og indtaster denne. Nedenfor ser du skærmbilledet med udtrykket korrekt indtastet: Skulle du lave en fejl undervejs, før du taster, kan du vha. TouchPad tasterne og pile hen til den eller de fejl, du måtte have lavet slette et enkelt tegn ved at placere markøren efter det tegn, der skal slettes og taste. indsætte et eller flere tegn på markørens position ved blot at skrive på det pågældende sted 10 Grafregner
11 Opdager du en fejl, efter at du har tastet, kan du hente udtrykket ved at pile op til det (tast to gange ), hvorved det markeres i sort. Når du har det, du vil hente, markeret, taster du, hvorefter udtrykkes hentes ned til indtastningslinjen, så du kan rette fejlen og få udtrykket genberegnet se nedenstående to skærmbilleder: Ryd op Tip I stedet for at rydde op kan du indsætte et nyt værksted med /I eller oprette et nyt dokument med /N. Selvom det endnu er til at overse, kan du lige så godt lære at rydde op efter dig i historikområdet. Pil op til den linje (tast ) du vil slette Slet linjen med.. Hele historikområdet sletter du ved først at taste b, og i den menu, der kommer frem, vælger du 1:Handlinger, og i undermenuen vælger du 5: Slet historik. Hvis du fortryder, at du har slettet hele historikken eller en anden handling, så findes der en fortrydknap ª, der er placeret over d-knappen. Grafregner 11
12 Brøkregning regning med eksakte tal TI-Nspire CAS regner naturligvis eksakt med brøker af hele tal, hvor slutresultatet altid forkortes i bund. Beregn udtrykket ( ) Indtast med flittig brug af brøkskabelonen Ô: Obs Eksakt beregning er kun mulig, hvis der udelukkende indgår eksakte tal i udtrykket. Findes der blot et enkelt decimaltal i udtrykket, bliver resultat et decimaltal. I første linje er indtastningen afsluttet med, og resultatet vises som uforkortelig brøk. I anden linje er indtastningen afsluttet med / dette giver en tilnærmet værdi. Det er ikke kun rationale tal, der behandles eksakt. Det samme gælder for irrationale tal, der så vidt det er muligt pr. automatik omskrives til et standardformat. Nedenfor ser du nogle eksempler på dette: 12 Grafregner
13 Regning med bogstaver Reducer udtrykket 2 ( x) + ( x x) 3 2 Tip Potenser skrives vha. knappen l. Tip Advarslen i bundlinjen betyder, at resultatet kan være defineret i et større talområde end det oprindelige udtryk. I det oprindelige udtryk skal forudsættes, at x ³ 0. Dette er ikke nødvendigt i resultatet. Opret et nyt dokument med /N. Hold godt øje med markøren mens du taster. Undervejs skal du bruge TouchPad tasten til at slippe ud af kvadratrødder, potenser og parenteser. Læg mærke til, at du kun behøver at sætte venstreparenteser højreparenteser sættes automatisk. Det eneste, du skal foretage dig for at få udtrykket reduceret, som vist, er at trykke på, TI-Nspire CAS vil pr. automatik søge at reducere udtrykket mest muligt: Reducer udtrykket a a b a+ b 3 2 Du behøver blot at taste udtrykket ind reduktionen sker igen automatisk: Tip Advarslen i bundlinjen betyder her, at i det oprindelige udtryk skal forudsættes, at a+ b 0. Dette er ikke nødvendigt i resultatet. Grafregner 13
14 Når TI-Nspire CAS altid reducerer et udtryk mest muligt, hvad gør du så, hvis du vil have udregnet fx ( a+ b) 3? Indtast ( a+ b) 3 og tast. Der sker intet med udtrykket, men det er der råd for. Tast b, vælg 3:Algebra 3: Ledform. Tast, og expand( indsættes i indtastningslinjen. Pil op og hent ( a+ b) 3, og tast. Udtrykket omskrives herefter til ledform, dvs. parentesen udregnes og udtrykket skrives som en flerleddet størrelse: Obs Selvom du vælger Ledform i menuen er det expand( der indsættes. Tip Du kan også skrive expand( direkte fra tastaturet, men det er ofte hurtigere at benytte menuerne. 14 Grafregner
15 Om at sætte på fælles brøkstreg Som du tidligere har set, sættes talbrøker pr. automatik på fælles brøkstreg. Det samme gælder ikke summer og differenser af symbolske brøker: Obs ComDenom er en forkortelse af Common Denominator, som betyder fælles nævner. Hertil skal du bruge kommandoen ComDenom: Tast b, vælg 3:Algebra 8: Brøkværktøjer 4: Fællesnævner Obs Drejer det sig blot om at konvertere et resultat, kan menupunktet 2: Tal 2: Tilnærmelse til brøk benyttes i stedet for exact. Katalog Der findes en kommando med navnet exact, der omsætter et decimaltal til brøk. exact findes ikke i nogen af de menuer, der kommer frem via b, så den må du finde andetsteds eller selv skrive det. Mest effektivt er det imidlertid at benytte den alfabetisk ordnede fortegnelse over alle instruktioner, som Katalog-tasten k giver adgang til: Grafregner 15
16 Obs Det er ikke sikkert, at dit skærmbillede ser ud som her, men det betyder intet. Markeringen vil altid være der, hvor du sidst var. Tip Syntaksen for exact står i feltet for neden. exact skal som argument dels have et udtryk, og dels en valgfri tolerance, der skal adskilles med et komma. Læg mærke til i feltet for neden. Den betyder, at der er flere syntaksmuligheder. Du kommer derned ved gentagne tryk på e Med og kan du pile op og ned i listen. Taster du E, så vil indikatoren stå i starten af de kommandoer, der starter med E. Flyt markeringen til exact(, og tast. exact( kopieres da til indtastningslinjen. Nedenfor ser du et par eksempler på brugen af exact: Læg mærke til fanerne øverst i Katalog skærmen: Du skifter til visning af kommandoer efter kategori ved at vælge fane 2 (tast 2), fane 3 viser en liste med enheder efter kategori, fane 4 er en tabel med symboler, fane 5 viser skabelonerne og endelig viser fane 6 offentlige biblioteksobjekter. Orienter dig i kataloget, så du ved, hvor du finder det du søger. Du skifter mellem fanerne ved at taste tallet på fanen, og i øvrigt kommer du rundt til de forskelle felter i katalogvinduet med gentagne tryk på e. 16 Grafregner
17 Ligninger og genbrug Løs ligningen x 1 = x 1 Tast b 3 for at åbne Algebra-menuen. Menupunktet 1:Løs er allerede fremhævet, så du behøver blot at taste, og solve( bliver skrevet på skærmen. Herefter indtaster du ligningen og fortæller, at ligningen skal løses med hensyn til x ved at skrive,x efter ligningen. Tast,og ligningen løses: Obs Du finder betingelsesoperatoren på Í Hvis du kun er interesseret i fx den positive løsning, kan du begrænse løsningsintervallet til de positive reelle tal vha. betingelses-operatoren ñ. I skærmbilledet ovenfor henter du den indtastede ligning og indsætter betingelsesoperatoren ñ efterfulgt af x > 0. Tast, og ligningen løses endnu engang (se midterste linje): Grafregner 17
18 Tip Numerisk løsning af ligninger kan også udføres ved at skrive nsolve i stedet for solve. nsolve findes i Algebra-menuen som nummer 5. Laver du løsningsintervallet således, at der ingen løsninger er, svarer maskinen med false (nederste linje i skærmbilledet ovenfor). Er du ikke interesseret i de eksakte løsninger, men blot nogle tilnærmede, klares sagen med tastetrykket / : Tip Skulle du rende ind i en ligning solve ikke kan klare, kan du bruge nsolve med et passende gæt (se side 82). Obs Går maskinen død i en solve eller lignende, så kan du standse med et tryk på c-knappen Obs Det er her du skifter mellem indstilling i grader og radianer. Generelle indstillinger dækker alt bortset fra Grafer og Geometri, dvs. Grafregner, Noter, Lister og regneark samt Data og statistik. I 2: Indstillinger i Grafer og Geometri laver du indstillingen for Graf- og Geometri værkstedet. Antal decimaler Hvis du vil have resultatet med flere eller færre decimaler end ovenfor, så skal du ændre indstillingerne i dokumentstyringen c, hvor du vælger 5: Indstillinger og status. Vælg 2: Indstillinger 1: Generelt: I listen Vis cifre: vælger du det antal decimaler du finder passende, og afslutter med. Du navigerer mellem de forskellige indstillinger med e-tasten. 18 Grafregner
19 2 Grafværkstedet I Grafværkstedet kan du tegne og undersøge mange forskellige former for grafer. I starten benyttes følgende eksempel: 1 Tegn grafen for den lineære funktion f( x)= 2 x + 2 og grafen for andengradspolynomiet gx ( )= x 2. 2 Bestem skæringspunkterne mellem linjen og parablen. Tegn graferne Obs Du opretter nemmest et nyt dokument ved at taste /N, gemme det aktuelle dokument efter behov, og derefter vælge det værksted, du vil starte i. Opret et nyt dokument denne gang med et Grafværksted tilføjet. Herefter skulle din skærm gerne se sådan ud (venstre skærmbillede): Indtastning af funktionerne sker i indtastningslinjen nederst på skærmen. Hvis du ikke allerede er nede i indtastningslinjen, så åbn indtastningslinjen ved at trykke på e. Indtastningen af f1(x) afsluttes med, og grafen tegnes straks, og indtastningslinjen lukker. På skærmbilledet til højre ser du, hvordan det skal se ud, når begge forskrifter er indtastede. Grafværkstedet 19
20 Så længe du er i indtastningsfeltet (tryk på e for at åne) kan du med og bladre i de indtastede forskrifter, og den aktive graf vil blinke (Prøv!) Tip Du fjerner indtastningsfeltet ved at taste /G, og du får det frem igen på samme måde. Tasterne d og e kan også bruges. Du forlader indtastningsfeltet ved at trykke på d. Herefter får du i graffeltet en aktiv markør, der kan kan optræde i flere forskellige former fx og vise meddelelser og visuelle effekter alt efter, hvad markøren aktuelt peger på. Hvis du vil have vist forskriften som en etiket ved grafen, så peger du på grafen og trykker «. I kontekstmenuen vælger du 2: Etiket: Tip Du kan skjule eller fjerne en etiket ved at pege på etiketten, trykke på «og vælge Vis/ Skjul eller Fjern i menuen Flyt markøren hen til en af funktionsetiketterne, så pilen ændres til en åben hånd. Hold x nede et øjeblik det er ikke nok blot at klikke indtil hånden skifter udseende og bliver til en gribende hånd, så kan du med TouchPad trække etiketten derhen, hvor du vil have den. Du låser etiketten til den nye position ved at trykke på x. 20 Grafværkstedet
21 Grafsporing Tast b, og vælg 5:Spor 1:Spor Obs Med sporing aktiveret kan du taste en x-værdi på tastaturet, og når du trykker, så hopper du til det punkt, der har denne x-værdi (og får samtidig y-værdien vist) Du kan flytte sigtekornet frem og tilbage på linjen vha. tasterne og og samtidig følge sigtekornets aktuelle koordinater på skærmen. Med et tryk på kan du binde sigtekornet til parablen, og du kan nu flytte sigtekornet frem og tilbage på parablen vha. tasterne og. Du kan spore begge grafer samtidig ved at vælge Spor alle i menuen. Her bindes sigtekornet til x-aksen, og du kan nu flytte sigtekornet frem og tilbage på x-aksen vha. tasterne og, og samtidig følge grafpunkternes aktuelle koordinater på skærmen. Tip Sporingsikonerne i øverste venstre hjørne af skærmen viser, hvilken type sporing der er aktiveret. Med sporing kan du aflæse nogle tilnærmede koordinater for skæringspunkterne. Forlad sporing ved at trykke på d. Grafværkstedet 21
22 Skæring mellem grafer Tast b, og vælg 7:Punkter og linjer 3:Skæringspunkter. Flyt markøren hen til en af graferne. Når markøren ændrer udseende til en pegende hånd, klikker du på x. Den udpegede graf blinker nu. Udpeg den anden graf tilsvarende, og straks vises skæringspunkterne: Obs Du kan nemt trække koordinaterne til en position, hvor de ikke ligger oven i grafen Obs Sørg for at forlade det aktuelle værktøj ved at taste d inden du ændrer antallet af decimaler. Skæringspunkterne kan vises afhængig af maskinens indstilling med ganske mange decimaler. Vil du ændre antallet af decimaler, så placerer du markøren over tallet, du vil ændre, og trykker + for at få flere decimaler med, - for at få færre. Nedenfor ændres antallet af decimaler på y-koordinaten 3.1 (fra 3.1 til 3.12): Når du er færdig, taster du. Lav tilsvarende ændringer for de øvrige koordinater, og flyt dem om nødvendigt, så det hele står pænt. 22 Grafværkstedet
23 Skæringspunkterne symbolsk Tip /I bringer dig direkte til værkstedslisten. Før du kan lave symbolske beregninger, skal du have føjet et Grafregner værksted til dit dokument. Det kan du gøre på flere måder. Her er én: Tryk på c, og klik på ikonen for Grafregner: Tip Du skifter mellem værkstederne med og. Læg mærke til, at der nu er to faner øverst på din skærm. Fane 1.1 er dit Grafværksted. Fane 1.2 er det Grafregner værksted, du lige har tilføjet. Idet de to funktioner er indtastet som hhv. f1(x) og f2(x) i Grafværkstedet, kan du bestemme skæringspunkterne symbolsk ved at indtaste solve(f1(x)=f2(x),x). Dette giver dig de to skæringspunkters x-koordinater (venste skærmbillede). De tilhørende y-koordinater kan du finde ved at indsætte x-koordinaterne i en af forskrifterne én ad gangen (højre skærmbillede). Tip: Placer markøren efter den løsning, du vil hente. Tryk g flere gange for at markere løsningen, og tast. Skriv f1(x)ñ i indtastningslinjen. Hent en af løsningerne i historikområdet. Et tryk på vil nu beregne y-værdien. Gentages historien med den anden løsning får du også det andet skæringspunkts y-koordinat (højre skærmbillede). Grafværkstedet 23
24 Ny opgave og flere grafværktøjer Tegn grafen for funktionen p(x) = x 3-3x ) Bestem funktionsværdierne p(3) og p(7). 2) Bestem funktionens nulpunkter og lokale ekstremer. Tip Du opretter nemmest et nyt dokument ved at taste /N, gemme det aktuelle dokument efter behov, og derefter vælge det værksted, du vil starte i. Opret et nyt dokument med et Grafværksted. Indskriv funktionen som f1(x): Manuel indstilling af grafvinduet Du kan få en pænere graf ved at indskrænke vinduet. Her skal du benytte et vindue, hvor x løber fra -5 til 5, og y løber fra -5 til 5. Tast b, og vælg her 4:Vindue 1:Dialogboks til akseindstillinger, og indstil vinduet som vist til højre Obs Du hopper fra felt til felt i dialogen vinduesindstillinger med e-tasten. 24 Grafværkstedet
25 Tip Du kan styre skalaen ved at udfylde x-skala og y-skala i dialogen vinduesindstillinger. Sættes disse til 1, fås 1 som skala i stedet for 0.2 Du kan også ændre ved at dobbeltklikke på 0.2 og ændre til 1. tryk OK, og grafen ser herefter således ud: Der er en tredje mulighed for ændring af akseindstillinger: Placer markøren ved en af aksemærkerne. Når markøren ændrer udseende til en åben hånd (højre skærmbillede ovenfor), holder du x nede indtil hånden griber fat. Du kan nu ændre akseindstillingerne ved at trække aksemærket med og. Holder g nede, mens du trækker, er det kun den ene akse der ændres. Funktionsværdier med Spor Obs Når du indtaster x-koordinaten, placeres tallet et ret tilfældigt sted på skærmen. Det forsvinder igen når du taster. Tip Du kan redigere et punkts koordinater (også y-koordinaten), og når du taster, hopper punktet til de nye koordinater. Funktionsværdien i 3 kan dårligt aflæses på grafen (og i 7 slet ikke), men du kan jo altid forsøge dig med grafsporing via b 5:Spor 1:Spor Med grafsporingsværktøjet aktiveret, indtaster du 3 efterfulgt af, og straks står markøren i det punkt på grafen, der har x-værdien 3: Prøv dernæst at indtaste 7 og se, hvad der sker. Husk, at du kan fortryde et valg med ª. Grafværkstedet 25
26 Funktionsværdier med en tabel Det er meget simpelt at få lavet en tabel (et sildeben) over funktioner. Tast /T, og du får skærmen opdelt i to ruder: En til funktionsgrafen, og en til tabellen. Bladrer du ned i tabellen kan du hurtigt se, at p(3) = 2 og at p(7) = 198. Tip Du skifter fokus med, der aktiveres ved at taste /e. På skæmbilledet ovenfor er der en tyk ramme om tabellen. Det betyder, at tabellen er i fokus. Hvis du fx trykker på b, så er det menuen for tabellen, du får frem. Hvis du vil have ændret indstillingerne i tabellen taster du b, og i menuen vælger du 5: Funktionstabel 5: Rediger funktionsindstillinger. Indstiller du som vist på det højre skærmbillede, så vil du få en tabel med spring på 0.1 Husk Du benytter e - knappen til at hoppe mellem knapper og felter i dialogbokse Hvis du vil beholde grafen og tabellen som en del af dit arbejde, men kunne arbejde videre med grafen uden tabel, så kan du tage en kopi af Grafværkstedet, og sætte det ind i et nyt værksted. Metoden er denne: 26 Grafværkstedet
27 Sørg for, at Grafværkstedet er i fokus (tyk ramme om grafen) Tip Hvis du vil af med tabellen, så taster du /K med tabellen i fokus. Den tykke ramme blinker, og du sletter med.. Tast /K. Dette får den tykke ramme til at blinke, og du kan nu kopire din graf med /C. Indsæt et nyt værksted med /I, og fjern værkstedsmenuen med d. Tilbage er blot at indsætte gafen med /V. Funktionsværdier i Grafregner værkstedet Tip /I bringer dig direkte til værkstedslisten. Før du kan lave beregninger, skal du have føjet et Grafregner værksted til dit dokument. Den beregning, maskinen skal udføre, kan kort formuleres som f1(3), idet du har givet funktionen p navnet f1 ved at indtaste forskriften for p som den første i graffeltet. Du kan overbevise dig om dette ved at skrive f1(x): Obs Skriver du blot f1 og ikke f1(x), får du fejlmeddelelsen Argumentfejl. Du skal altså altid huske at have argumentet med. Det ville være mere elegant, hvis man blot kunne skrive p(3) og p(7), da funktionens navn er p. Men det er der råd for: Grafværkstedet 27
28 3 2 Du kan definere funktionen p direkte ved at skrive: px ( ):= x 3x + 2., hvor du benytter Ï. Herefter giver det mening at udregne p(3) og p(7): Tip Hvis du vil have tegnet grafen for p, kan du blot skrive navnet p(x) ind i graffeltet. Naturligvis får p så også navnet f1 (hvis det er den første). 3 2 Alternativt kan du definere funktioner ved at skrive x 3x + 2 px ( ), hvor pilen laves med Ë. Nulpunktsbestemmelse Tip Nulpunktsbestemmelsen kan også foretages med Sporingsværktøjet, der også viser interessepunkter. Du skal nu bestemme det nulpunkt for p, der ligger i intervallet [-1,0]. Hvis du ikke allerede har grafen på din skærm, så skift til Grafværkstedet. Afsæt et punkt på grafen med Punkt på værktøjet. Du får adgang til værktøjet via b 7:Punkter og linjer 2:Punkt på. Husk Du skifter mellem værkstederne med og. Klik på grafen for at udpege denne. Markøren ændrer udseende til en blyant è, klik på x, og et punkt placeres på grafen. Forlad Punkt på værktøjet ved at trykke på d. 28 Grafværkstedet
29 Grib punktet, og flyt det hen til skæringen med x-aksen. Der dukker da en label op, der viser, at der er fanget et nulpunkt. Obs Flyt markøren hen i nærheden af punktet til en åben hånd kommer frem. Hold x nede indtil en gribende hånd { vises. Tryk, og juster antallet af decimaler. Nulpunktet aflæses til Tilsvarende bestemmes de andre nulpunkter. Nulpunktsbestemmelse symbolsk Obs Denne opgave kan naturligvis også løses med med solve. Den eneste forskel er den måde, hvorpå TI-Nspire CAS returnerer løsningen. Du kan naturligvis også foretage en symbolsk bestemmelse af det nulpunkt for p, der ligger i intervallet [-1,0]. Hertil skal du bruge b 3:Algebra 4:Nulpkt Den færdige indtastningslinje skal se således ud: zeros(p(x),x) -1 x 0 Hvis du vil finde alle nulpunkter, så dropper du blot betingelsen -1 x 0. Læg mærke til, at i begge tilfælde får du resultatet som lister dvs. med krøllede parenteser omkring: Tip Du laver tegnene og ³ med tasten Í. Grafværkstedet 29
30 Minimum & Maximum Du skal nu finde det lokale minimum, funktionen har i nærheden af 2. Du kan naturligvis benytte samme metode som ved nulpunktsbestemmelse, men i stedet vil du nu blive introduceret til værktøjerne i Analyser-menuen, der i øvrigt også kan anvendes til nulpunktsbestemmelse mm. Klik på b 6: Analyser graf Minimum. Først skal du udpege grafen, dernæst venstre endepunkt af det interval, du vil bestemme minimum i: Helt tilsvarende udpeges det højre endepunkt af søgeintervallet. Så snart markøren passerer forbi minimumspunktet, vil en etiket poppe op og fortælle dig, at et minimum er fundet. Klik, og minimumspumktet og værdien vises som et punkt på grafen: Tip Vil du ændre antallet af decimaler, så placerer du markøren over tallet, du vil ændre, og trykker + tasten for at få flere decimaler med, - tasten for at få færre. Prøv selv at bestemme det lokale maksimum. Dette får du ikke angivet som (0,2), men som (1.74E - 7,2) afhængig af det valgte søgeinterval. Ved at ændre antallet af viste decimaler kan du få det lokale maksimum angivet som (0.,2), hvor punktum efter 0 viser, at værdien ikke er eksakt 0. Husk på, at i Grafværkstedet sker numerisk bestemmelse. Skal det være en eksakt bestemmelse, så må du en tur i Grafregner værkstedet. 30 Grafværkstedet
31 Minimum & Maximum symbolsk Du kan lave en eksakt bestemmelse af minimum og maksimum i Grafregner værkstedet. Hertil skal du benytte fmin og fmax, som du finder i b 4:Calculus 7: Funktionsminimum og 8: Funktionsmaksimum. For at bestemme det minimum, der ligger i intervallet ]1,3[, indtastes derfor kommandoen: fmin(p(x),x) 1<x<3 Funktion givet ved en tuborg-forskrift Tegn grafen for funktionen og løs ligningen f( x)= 1 2 x + 2x 1 for x 1 f( x)= 2x+ 4 for x > 1 Gå til indtastningsfeltet i et Grafværksted, og skriv forskriften ind i f1, idet du bruger skabelonen for tuborg-forskrifter (fås frem med t): Grafværkstedet 31
32 Ligningen løses let vha. grafværktøjerne, når først f2(x)=1 er indtastet. Ligningen kan selvfølgelig også løses symbolsk: 32 Grafværkstedet
33 3 Geometriværkstedet Geometriske konstruktioner Her og i de kommende afsnit skal du lave en række geometriske konstruktioner. For at se, hvordan dette virker, skal du nu konstruere midtnormalerne i en trekant, fastlægge midtnormalernes skæringspunkt og benytte dette punkt til at konstruere trekantens omskrevne cirkel. Konstruktionen foregår i plangeometrisk visning dvs. uden koordinatsystem. Opret et nyt dokument og indsæt et Geometriværksted. Arbejdsområdet vil være blankt dog med angivelse af en enhed i øverste højre hjørne. Denne er som standard 1 cm. Obs Ikonen i øverste venstre hjørne viser, at trekantsværktøjet er det aktuelle værktøj. Værktøjet forlades når et nyt vælges, eller når du taster d. Tryk b 9:Former 2:Trekant. Markøren ændres til en blyant med et blinkende punkt. Geometriværkstedet 33
34 For at tegne en trekant, skal du afsætte tre punkter i geometriske plan. Pil hen, hvor du vil afsætte det første punkt, og tryk på x. Når du flytter blyanten hen til det næste punkt, vil du se en stiplet linje mellem det afsatte punkt og det nye. Når du er nået til den ønskede placering, trykker du på x. Det sidste punkt afsætter du på samme måde: Så skal midtnormalerne konstrueres: Tryk b 9:Konstruktion 3:Midtnormal. Til afsættelse af en midtnormal behøver du kun at udpege en af trekantens sider. Så snart markøren rammer en af siderne, ændres markøren til en pegende hånd, og midtnormalen vises som en stiplet linje: Obs Etiketten side viser, at det er en side i trekanten, du peger på. Ved mere komplicerede konstruktioner kan det være svært at udpege det ønskede objekt. Med e kan du skifte mellem objekterne. Tryk på x for at fæstne midtnormalen. Værktøjet til konstruktion af midtnormal forbliver aktivt indtil du vælger et nyt værktøj (eller taster d). Så for at konstruere mindtnormlen på en af de andre sider behøver du blot at udpege den ønskede side i trekanten, og trykke på x. Nu skal skæringspunktet mellem de to midtnormaler konstrueres: 34 Geometriværkstedet
35 Tryk b 7:Punkter og linjer 3:Skæringspunkt(er) for at skifte værktøj. Klik på de to linjer (dvs. midtnormalerne) én efter én, og skæringspunktet fastlægges. Obs Når en linje udpeges bliver linjen tyk og blinkende. Når du vælger linjen (ved at trykke x ), så bliver linjen tynd og blinkende. Med udgangspunkt i dette skæringspunkt skal du nu konstruere en cirkel med centrum i dette punkt og radius fastlagt som afstanden fra centrum til en af vinkelspidserne. Vælg cirkelværktøjet med b 9:Former 1:Cirkel Først fører du markøren hen til midtnormalernes skæringspunkt punktet skal blinke og etiketten punkt skal ses (venstre skærmbillede). Tryk på x for at fastlægge centrum. Flyt nu markøren til en af vinkelspidserne igen skal punktet blinke og etiketten punkt skal ses (højre skærmbillede). En stiplet cirkel antyder, hvordan resultatet kommer til at se ud. Tryk på x for at fastlægge radius. For denne trekant ser det ud til, at den cirkel, du har tegnet, går gennem alle vinkelspidser. For visuelt at checke, om dette er tilfældet for andre trekanter, kan du med TI-Nspire CAS dynamisk ændre trekanten, så hele konstruktionen opdateres: Geometriværkstedet 35
36 Forlad cirkelværktøjet ved at taste d. Før markøren hen til en af vinkelspidserne, og sørg for, at markøren er en åben hånd og etiketten punkt vises. Grib punktet, og træk det til en anden placering. Læg mærke til, at figuren opdateres løbende under deformationen. Husk at du griber ved at holde x nede et øjeblik (det er ikke nok blot at klikke) indtil hånden bliver til en gribende hånd Du kan bygge videre på konstruktionen ved fx at konstruere trekantens indskrevne cirkel. Inden du går i gang med dette, er det en god ide at skjule midtnormalerne, der jo kun tjener som konstruktionslinjer. Det gør du således: Tryk b 1:Handlinger 3:Vis/Skjul. Flyt markøren hen på en af midtnormalerne, så markøren ændres til et overstreget øje ú og tryk på x. Herved bliver midtnormalen næsten usynlig. Gør det samme med den anden midtnormal. Når du forlader Vis/Skjulværktøjet (tast d ), så er midtnormalerne usynlige. Centrum for den indskrevne cirkel konstrueres som vinkelhalveringslinjernes skæringspunkt. Værktøjet finder du her: b A:Konstruktion 4:Vinkelhalveringslinje. 36 Geometriværkstedet
37 Tip Dette er nemmest at navngive punkter samtidig med at de afsættes: Tast blot navnet umiddelbart efter punktet er placeret. Ved navngivning senere højreklikker du, og vælger Etiket. Husk at når du udpeger et punkt, så skal markøren være en pegende hånd og etiketten punkt skal vises. I nedenstående skærmbillede er vinkelspidserne navngivet for at lette beskrivelsen af, hvordan udpegning af en vinkel foregår: Hvis du vil tegne vinkelhalveringslinjen fra ÐB, så udpeger du vinklen ved at udpege punkterne A, B, C i denne rækkefølge (eller C, B, A). Det højre skærmbillede viser to vinkelhalveringslinjer med skæringspunktet konstrueret. Tilbage er blot at bestemme et punkt på periferien af den indskrevne cirkel. Da trekantens sider er tangenter til den indskrevne cirkel, kan du konstruere tangeringspunktet ved at konstruere en linje gennem centrum og vinkelret på en af siderne: Vælg b 9:Konstruktion 1:Vinkelret, og udpeg en af siderne og centrum: På det højre skærmbillede er skæringspunktet mellem den konstruerede linje og siden BC konstrueret. Skjul alle konstruktionslinjer, og konstruer den indskrevne cirkel ved at bruge cirkelværktøjet og udpege centrum og tangeringspunkt: Geometriværkstedet 37
38 Grib fat i en af trekantens vinkelspidser og deformer figuren. Check, at alt virker som det skal. Geometri i Grafværkstedet Du kan også lave geometriske konstruktioner i Grafværkstedet: 1. Tegn grafen for f( x)= 1. x 2. Vælg 3 punkter på denne graf og konstruer en trekant ud fra disse. 3. Konstruer højdernes skæringspunkt i trekanten. 4. Fremsæt en påstand om højdernes skæringspunkt Nedenfor ser du grafen f tegnet (der er zoomet ind en gang) og trekanten konstrueret: Tip Benyt Punkt på værktøjet til at konstruere punkterne. Benyt Trekant værktøjet til at konstruere trekanten. Skjul koordinaterne. 38 Geometriværkstedet
39 Konstruer to højder med Vinkelret værktøjet, og konstruer de to højders skæringspunkt: Træk nu i et punkt, og følg nøje med i, hvad der sker. Inden du fremsætter din påstand, skal du også undersøge, hvad der sker, hvis de 3 punkter ligger på samme gren af hyperblen. Konstruktion af målfast figur I trekant ABC er ÐA = 35º, b = 5 cm og a = 6 cm. 1. Tegn en model af trekanten 2. Bestem de ukendte sider og vinkler samt trekantens areal. Opret et nyt Geometriværksted. Start med at skrive de givne værdier ind: Tip Hvis sidelængderne i stedet er fx 50 cm og 60 cm behøver du ikke at skalere tallene for at få figuren til at være på skærmen. Klik på enheden og ret denne til 10 cm. Tryk b 1:Handlinger 6:Tekst. Klik et passende sted, indskriv tallet 35 og afslut med. Indskriv tallene 5 og 6 tilsvarende i hvert sit tekstområde Geometriværkstedet 39
40 Først skal du konstruere ÐA. Hertil skal du bruge en halvlinje: Tryk b 7:Punkter og linjer 6:Halvlinje, og afsæt to punkter. Så vil du få en halvlinje med start i det første punkt Obs Du indstiller til grader i c 5: Indstillinger og status 2: Indstillinger 2: Indstillinger i Grafer og Geometri, og her skal du sørge for, at Geometrisk vinkel er indstillet til grader. Denne halvlinje skal nu drejes 35º. Vælg hertil værktøjet b B:Transformation 4:Drejning. Til en rotation skal du udpege tre ting: 1. Drejningspunktet her udpeger du halvlinjens startpunkt 2 Objektet, der skal drejes udpeg halvlinjen 3. Drejningsvinklen udpeg teksten 35 (venstre skærmbillede) På det højre skærmbillede ser du cirkel tegnet med centrum i halvlinjens startpunkt og radius 5. Denne laver du med værktøjet b A:Konstruktion 7:Passer: 40 Geometriværkstedet
41 1. Centrum her udpeger du halvlinjens startpunkt 2 radius udpeg teksten Husk Du konstruerer skæringspunkter med b 7:Punkter og linjer 3:Skæringspunkt(er) Desuden skal du konstruere skæringspunktet (B) mellem cirklen og den vandrette halvlinje. Konstruer tilsvarende med passer-værktøjet en cirkel med centrum i B og radius 6. Konstruer også her skæringspunktet med det venstre vinkelben: Obs Det er vigtigt, at du konstruerer en trekant, og ikke blot forbinder med linjestykker. Tip Du finder Etiket værktøjet i kontekstmenuen «På det højre skærmbillede er der konstrueret en trekant ud fra de tre konstruerede punkter. Desuden er alle konstruktionslinjer skjult og vinkelspidserne er navngivet ved brug af etiketværktøjet. Desuden er tegningen forstørret ved at ændre enheden. Nu er alt klar til at foretage målinger på modellen. Værktøjet, du skal bruge, finder du her: b 8:Målinger 1:Længde: Klik først i punktet A, og dernæst i punktet B. Så vises længden af siden AB vises ganske svagt. Flyt markøren hen, hvor du ønsker, at længden skal stå. Klik for at placere: Obs Hvis du klikker på en af trekantens sider, så får du vist omkredsen af trekanten, og ikke sidelængden. Geometriværkstedet 41
42 Med vinkel-værktøjet måler du ÐB og ÐC. Her skal du udpege vinklen ved at udpege tre punkter med den aktuelle vinkelspids som den midterste. Arealet bestemmes ved at udpege trekanten (ét klik): Obs Pas på, at du ikke kommer til at slette tekstfeltet. Skulle det ske, så kan du redde det med ª. I denne model kan du ikke gribe fat i et hjørne og trække, men du kan ændre i tallene 35, 5 og 6, som konstruktionen er baseret på. Du klikker blot på et af tallene og indtaster en ny værdi. Herefter vil modellen omgående blive gentegnet, og de nye værdier vil blive vist. Særlig interessant er det i ovenstående model at ændre a til fx 4. Dette er gjort på skærmbillederne nedenfor: Tip Du kan gemme en måling i en variabel: Sæt markøren på målingen og tryk «. Vælg 5:Lagre i kontekstmenuen, og indtast et navn. Læg mærke til, der dukkede et nyt punkt på siden AB. Her er der altså to mulige konstruktioner. For at forstå, hvad der sker, er det en god ide at vise konstruktionscirklen med centrum i C. 42 Geometriværkstedet
43 Porten i parablen Figuren viser gavlen på en parabelformet hal a. Indlæg et passende koordinatsystem, og angiv en forskrift for parablen I gavlen skal indsættes en rektangulær port b. Bestem den højest mulige port, der kan indsættes, når bredden af porten skal være 3 m, og bestem den port, der har det størst mulige areal. Indlæg koordinatsystemet, så parablen skærer akserne i ( 2. 5, 0),( 25., 0) og ( 0, 4. 8). Forskriften beregnes i et Grafregner værksted og parablen tegnes i et Grafværksted: Lav en port med bredden 3 m således: Indtast tallet 1.5 i et frit område i grafvinduet. Tryk b A:Konstruktion 8:Overfør måling. Udpeg tallet 1.5 og udpeg x-aksen for at overføre målet hertil. Geometriværkstedet 43
44 I det højre skærmbillede er konstrueret en linje vinkelret på x-aksen i det nye punkt, og linjens skæringspunkt med parablen er konstrueret. Tilbage er blot at måle afstanden mellem de to punkter. Hertil benytter du måleværktøjet, og udpeger de to punkter. Til den anden del af opgaven skal du konstruere en port på et frit punkt på x-aksen. Ovenstående konstruktion kan ikke umiddelbart genbruges, da punktet på x-aksen er låst, men med værktøjet b 1:Handlinger 9:Omdefiner, kan du frigøre punktet: 1. Udpeg det punkt, du vil omdefinere:. Når du klikker ændres markøren til en pil. 2. Flyt pilen en anelse ved at trykke på. Markøren ændres da til. Afslut med at klikke med x. Check, at du kan gribe punktet. Så skal konstruktionspunkterne spejles i y-aksen. Benyt værktøjet b B:Transformation 2:Spejling. Udpeg først det punkt, du vil spejle, dernæst spejlingsaksen: 44 Geometriværkstedet
45 Benyt værktøjet b 9:Former 4:Polygon til at konstruere porten. Du udpeger de 4 punkter ét efter ét, og trykker i det sidste punkt for at afslutte. Mål arealet: Skjul konstruktionslinjen. Grib derefter det frie punkt på x-aksen, og flyt lidt frem og tilbage indtil du finder det største areal. En elegant metode til at finde det maksimale areal er at lave et såkaldt geometrisk sted. Hertil skal du først konstruere et punkt, hvor y er arealet svarende til (den halve) portbredde x : 1. Overfør areal-tallet til y-aksen (højre skærmbillede ovenfor). Du skal sikkert regulere din y-akse først, så du kan se punktet YMaks skal mindst være Konstruer dernæst en linje vinkelret på x-aksen gennem x-punktet, og en linje vinkelret på y-aksen gennem det konstruerede punkt. 3. Konstruer skæringspunktet for de to linjer. Geometriværkstedet 45
46 4. Skjul de to konstruktionslinjer, og vælg værktøjet b A:Konstruktion 6:Geometrisk sted. Udpeg det frie punkt på x-aksen. Se det højre skærmbillede ovenfor. Pilen viser, i hvilke retninger punktet kan bevæges. Udpeg herefter det konstruerede punkt og straks ser du det geometriske sted i stiplet form. Når du klikker, får du en fuldt optegenet kurve. Træk i det frie punkt igen, og følg med i, hvad der sker på kurven. Træk også punktet uden for intervallet [ 0, 2. 5 ], så får du en forklaring på, hvorfor kurven ser ud, som den gør. Du skal være opmærksom på, at det er et tilnærmet resultat, du har fundet her. Arealet af porten kan udtrykkes ved funktionen gx ( ) = 2 x f( x), 0 x 25.. Maksimum for denne funktion er , hvilket du nemt kan bestemme i et Grafregner værksted. 46 Geometriværkstedet
47 Analytisk geometri I den analytiske geometri har du de geometriske objekter beskrevet ved hjælp af punkter. Fx er en linje beskrevet fuldstændig ved to punkter på linjen. Find ligningen for linjen gennem punkterne ( 6, 4 ) og (, 5 4.) 5. Åbn et nyt Grafværksted, og indsæt et gitter med b 2:Vis 5:Vis gitter: Obs Bemærk, at med de indstillinger, standardvinduet har, er gitterkoordinaterne multipla af 1. Vælg b 7:Punkter og linjer 1:Punkt, og blyant-ikonen è kommer til syne. Tast nu (, og blyantens koordinater vises. Du vil sikkert se andre koordinater end dem du ser på det venstre skærmbillede nedenfor, men det betyder ikke noget. Indtast nu -6 efterfulgt af, og y-koordinaten markeres: Indtast 4 og afslut med : Geometriværkstedet 47
48 Punktet (, 5 4.) 5 afsættes helt tilsvarende. Du kan få vist punktets koordinater med værktøjet b 1:Handlinger 7:Koord og Lign. Flyt markøren hen til punktet. Når finger-ikonen vises, vises samtidig koordinaterne nedtonet. Klik med x, for at vælge punktet, og pil derhen, hvor du vil have koordinaterne placeret. Afslut med x. Tegn en linje gennem punkterne ( 6, 4 ) og ( 5, 4.) 5 med linjeværktøjet b 7:Punkter og linjer 4:Linje. Du kan få vist linjens ligning med værktøjet b 1:Handlinger 7:Koord og Lign. Tip Skulle du have glemt, hvordan du afsætter punkter, flyt da blyanten op på værkstedsikonen, og en vejledning vil komme frem. Du kan afsætte punkter i gitteret uden at skulle indtaste koordinater du skal blot flytte blyant-ikonen til det ønskede gitterpunkt, og når meddelelses punkt på vises, da klikker du med x. Du kan naturligvis også arbejde helt uden gitteret. 48 Geometriværkstedet
49 Skyderobjekter En cirkel har centrum i ( 2, 3 ) og radius r = 5. Find ligningen for de to tangenter, der er parallelle med linjen med ligningen y = 3 4 x. Åbn et nyt Grafværksted, og indsæt et gitter med b 2:Vis 5:Vis gitter. Afsæt punktet ( 2, 3 ) i gitteret, og indtast tallet 5 som tekst. Benyt cirkel værktøjet til at 3 tegne cirklen ved at udpege centrum og radius. Tegn linjen som funktionen f1( x)= x. Indstil vinduet passende: 4 Vælg nu b 1:Handlinger A:Skyderobjekt. Et skyderobjekt kommer da til syne på skærmen med et variabelnavn markeret. Ret dette variabelnavn til k. Klik på selve skyderen, og kald kontekstmenuen frem med «, hvor du vælger 1:Indstillinger. Indstil som vist: Husk Du benytter e til at hoppe mellem knapper og felter i dialogbokse Tip I kontekst menuen får du også mulighed for animation. Prøv dette! Geometriværkstedet 49
50 3 Knyt skydervariablen k til funktionen ved at ændre til f1( x)= 4 x+ k. Grib skyderen, og træk i begge retninger indtil linjen bliver tangent til cirklen: Tip Du kan ændre skyderens startog slutværdi direkte, ligesom du kan med en koordinatakse. Obs En linje defineret som en funktion kan ikke umiddelbart indgå i en Vinkelret konstruktion. Skal den det, så kan du konstruere en linje oven på den retlinede graf, og lade denne indgå. Efterfølgende kan grafen skjules. Du kan også gå helt anderledes til værks uden brug af skyder, så fjern +k i f1(x): Konstruer først skæringspunkterne mellem linjen og cirklen, og forbind de to punkter med et linjestykke. Skjul linjen. Konstruer en linje gennem centrum, og vinkelret på linjestykket med b A:Konstruktion 1:Vinkelret. Konstruer skæringspunkterne mellem denne linje og cirklen: Tilbage er blot at konstruere linjer i de to skæringspunkter parallelle med linjestykket. Hertil benytter du b A:Konstruktion 2:Parallel, og får vist ligningerne med b 1:Handlinger 7:Koord og Lign. 50 Geometriværkstedet
51 4 Lister og Regneark Opret et nyt dokument, og indsæt et Lister og Regneark værksted Regnearket På det højre skærmbillede ovenfor ser du regnearket. Den øverste række viser kolonnenavnene (A, B, C,...). Til højre for kolonnenavnet er en tom celle, hvor du kan tildele kolonnen et navn. Rækken umiddelbart under er formellinjen, og først i 3 række begynder selve regnearket. Tast tal ind i kolonne A, som vist nedenfor, og placer markøren i formelfeltet under B, hvor du skriver = 2a + 1 (du kan følge din indtastning i nederste linje på skærmen): Tip: Du navigerer i regnearket med og med å En indtastning afsluttes med eller. Lister og Regneark 51
52 Tast, og de beregnede værdier fyldes i kolonne B (venstre skærmbillede nedenfor): Obs For at undgå navnekonflikt sættes automatisk [] efter a i formlen for kolonne B. Naviger til celle A5, og indtast her fx 9 (højre skærmbillede ovenfor). Navngivning af kolonner Pil op til feltet til højre for kolonnenavnet A, og skriv her xk. Tilsvarende skriver du yk i feltet til højre for B (venstre skærmbillede nedenfor) Variabelnavnene xk og yk er tilgængelige i andre værksteder. For at undersøge dette nærmere, kan du fx indsætte et Grafregner værksted, og beregne værdien af variablerne xk og yk: Obs xk og yk er såkaldte listevariable 52 Lister og Regneark
53 Cellereferencer og -formler Et beløb på 1000 kr. blev ved starten af 2004 indsat på en konto. Rentesatserne i perioden var som vist i tabellen År Rentefod i% 48, 35, 37, 29, 31, Lav et regneark, der viser, hvordan saldoen på kontoen har udviklet sig år for år. Obs Anførselstegn kommer i par (ligesom parenteser) Opret et nyt Lister og Regneark værksted, og indtast tabellens oplysninger vist nedenfor. Når du indtaster tekst i en celle, skal teksten omsluttes af anførelsestegn ellers opfattes teksten som et variabelnavn Obs TI-Nspire CAS skelner ikke mellem store og små bogstaver, så det er ligegyldigt om du skriver c2 eller C2. I stedet for at skrive c2, kan du klikke i celle C2. I celle D2 skal det første års rente beregnes. Dette sker ved at indtaste formlen =C2*B2/100 i celle D2 (højre skærmbillede ovenfor). I celle E2 skal saldoen efter det første år beregnes, dvs., at indholdet i celle C2 og celle D2 skal lægges sammen. Dette sker med formlen =C2+D2, som skrives i celle E2 Saldoen, der er beregnet i celle E2, er det beløb, der skal forrentes i det efterfølgende år. Indholdet af celle C3 skal derfor være det samme som indholdet af celle C2. Dette klarer du let ved at indtste formlen =E2 i celle C3. Herefter skulle dit regneark se således ud: Lister og Regneark 53
54 Udfyldningen af resten af regnearket vil ske ved kopiering: Tip Du markerer et område ved at placere markøren i det øverste venstre hjørne af området, holde g nede og med TouchPad navigere til det nederste højre hjørne. Formlerne, der skal stå i celle D3 og E3, er helt analoge til formlerne i celle D2 og E2 blot skal cellereferencerne ændres, så de refererer til celler med samme relative placering. Dette sker helt automatisk med menufunktionen Udfyld nedad: Marker cellerne D2 og E2, og vælg nu b 3: Data Udfyld nedad (højre skærmbillede ovenfor) Rammen om cellerne D2 og E2 bliver stiplet. Pil en celle ned (venstre skærmbillede nedenfor), og tast Enter: Obs Et firkantet område specificeres ved at angive øverste venstre celle og nederste højre celle. Mellem de to celler sættes et kolon (:) Klik på cellerne D3 og E3 for at checke, om formlerne er som forventet. Cellerne C3, D3 og E3 indeholder nu formler, der kan kopieres til de tre resterende rækker. Så marker området C3:E3, vælg b 3: Data Udfyld nedad. Pil 3 rækker ned for at udvide den stiplede boks, og tryk Enter: 54 Lister og Regneark
55 Tip Hvis du ønsker, at beløbene skal vises med 2 decimaler, skal du vælge indstillingen Fast2 i dokumentindstillinger. Absolut cellereference Hvis du vil lave en plan for afviklingen af et lån kan du stort set gå frem som i eksemplet ovenfor: Begynd som vist på det første skærmbillede. Dog skal du her sikre, at referencerne til B2 (ydelsen) og C2 (renten) i dine formler forbliver uændrede under en kopiering. Dette klarer du ved at låse cellereferencen ved at indsætte $-tegn. Indtast formlerne: Tip Du laver et $-tegn vha. Ð. i celle B4: =a2 i celle C4 =b4*$c$2/100 i celle D4 =$b$2-c4 i celle E4 =b4-d4 i celle B5: =e4 og benyt Udfyld nedad i to omgange. Lister og Regneark 55
56 5 Data og Statistik I Data og Statistik værkstedet kan du visualisere data i mange forskellige diagramtyper, undersøge data, lave kurvetilpasning og deskriptiv statistik. Obs En liste kan fx være en navngivet kolonne i et regneark Data og Statistik værkstedet er meget tæt forbundet med Lister og Regneark værkstedet, og tilføjer du et Data og Statistik værksted til et tomt dokument, så får du blot at vide, at der ikke er nogen lister til stede. Start derfor i Lister og Regneark. Indtastning og plot af data Opret et nyt dokument og tilføj et Lister og Regneark værksted. Indtast tallene i nedenstående tabel, der viser trykket i forskellige dybder under havoverfladen Dybde ( m) Tryk( atm) Navngiv de to kolonner Dybde og Tryk: Obs Hvis du får behov for at tilpasse kolonnebredden gør du således: Vælg b 1:Handlinger 2:Tilpas størrelse 1:Kolonnebredde. Kolonnen bliver da markeret, og du kan ændre bredden med og. Indsæt nu et Data og Statistik værksted med /I, og straks kommer der en graf med 5 punkter. Du skal blot fortælle, at dybde skal knyttes til x-aksen og trykket skal knyttes til y-aksen: 56 Data og Statistik
57 Pil ned i bunden af skærmen og klik på [Klik her for at tilføje en variabel], og der kommer en valgliste med mulige variabeler frem. Vælg dybde. Pil til venstre side af skærmen, og klik her. Så kommer valglisten atter frem, og du vælger her tryk. Obs Med e kan du hurtigt navigere dig frem til aksefelterne Lineær regression ved håndkraft De 5 datapunkter udviser et pænt lineært forløb, så det vil være naturligt at prøve at lægge en ret linje mellem punkterne. Det kan du gøre dynamisk på TI-Nspire CAS: Vælg b 4:Analyser 2:Tilføj flytbare linjer, og du får en ret linje tegnet sammen med dine datapunkter. Du skal nu ændre linjens hældning og derefter forskyde op eller ned, så den passer bedst muligt med datapunkterne. Data og Statistik 57
58 Hvis du placerer markøren nær en af linjens endepunkter, så skifter markøren til et rotationssymbol é. Grib da fat i linjen, og træk, så hældningen passer. Afslut med. Obs Hvis du vil se et mål for, hvor godt din linje passer til data, så kan du få vist residualerne: b 4:Analyser 7:Residualer 1:Vis residuelle kvadrater. Flyt linjen og forsøg at gøre Sum af kvadrater mindst mulig. Placer herefter markøren nær midten af linjen. Markøren skifter da til ö. Grib fat i linjen, og træk, så placeringen passer. Afslut med. Lineær regression automatisk Fjern den flytbare linje med b 4:Analyser 1:Fjern flytbare linjer. Du kan direkte få bestemt den bedste rette linje gennem datapunkterne i Data og Statistik værkstedet: Vælg b 4:Analyser 6:Regression 1:Vis lineær (mx+b) 58 Data og Statistik
59 Tip Du slipper af regressionslinjen med menuvalget b 4:Analyser 1:Skjul lineær Tip Regressionsligningen finder du som stat.regeqn ved at trykke h Så let kan det gøres! I listen på det venstre skærmbillede kan du se, at denne metode ikke er forbeholdt lineær regression. Boxplot Man har observeret 16 bilers hastighed gennem en by, hvor den højest tilladte hastighed er 50 km/t. De observerede hastigheder var 70, 61, 55, 60, 52, 49, 72, 54, 48, 53, 47, 62, 49, 51, 52, 50 Tegn boxplottet for denne fordeling. Tast hastighederne ind som kolonner i et Lister og Regneark værksted. Navngiv kolonnen hastighed ellers bliver den ikke tilgængelig i Data og Statistik værkstedet. Tilføj herefter et Data og Statistik værksted, og knyt hastighed til x-aksen: Data og Statistik 59
60 Vælg b 1:Plottype 2:Boxplot, og boxplottet tegnes. Ved at flytte markøren til boxplottets linjer, kan du få oplyst kvartilsættet: Tip Benyt h til at indsætte variablen hastighed. Du kan plotte middelværdien sammen med et boxplot: Vælg b 3:Analyser 8:Plot værdi. Indtast mean(hastighed) i det intastningsfelt, der kommer frem: Du kan let skifte mellem de forskellige plottyper: Prikplot, Boxplot, Histogram og Normalfordelingsplot. Prøv mulighederne. Ovenfor er vist det standardhistogram, TI- Nspire CAS leverer. Hvis du ønsker større intervaller i histogrammet kan du gribe og trække i skillelinjerne eller lave (mere præcise) indstillinger ved at kalde histogrammets kontekstmenu frem med «,og vælge 5:Søjleindstillinger 60 Data og Statistik
61 Boxplot efter en hyppighedsliste Et matematikhold fik til skriftlig eksamen følgende karakterer Karakter Hyppighed Tegn boxplot for denne fordeling Opret et nyt Lister og Regneark værksted. Indtast tabellens oplysninger som vist: Vælg b 3:Data 5:Frekvensplot. Indstil dialogen som vist, og tast Enter. Du vi da få tegnet et stolpediagram på en ny side. Kald kontekstmenuen frem med «for at ændre graftypen til et boxplot: Tip Hvis du vil have afsat middelværdien, som ovenfor, kan du beregne denne som mean(karakterer, antal) Data og Statistik 61
62 Sammenligning af boxplot I to klasser er fraværet for et kvartal opgjort til Antal dage Antal elever 1a Antal elever 1b Sammenlign fraværet i de to klasser ved at tegne boxplot for begge Indtast data i et Lister og Regneark værksted og navngiv kolonnerne: Tip Observationerne 18 og 20 er atypiske, og afsættes derfor som isolerede punkter. Ved at vælge b 2:Plotegenskaber 3:Udvid boxplotgrænser kan du få punkterne forbundet. Tip Hvis du vil have dine ruderne med boxplot forstørret, skal du taste ~, og vælge 5:Sidelayout 1: Brugerdefineret opdeling. Herefter kan du med TouchPad ændre opdelingen. Vælg b 3:Data 5:Frekvensplot. Indstil dialogen som vist ovenfor, og tast Enter. Kald kontekstmenuen frem med «for at ændre graftypen til et boxplot. Skift fokus til regnearket med /e, og gentag proceduren med b_1 som frekvens liste og vælg igen et delt side: 62 Data og Statistik
63 6 Noter I værkstedet Noter kan du skrive og formatere den tekst, der skal ledsage din opgave. I teksten kan du indsætte formler, figurer og specialtegn Indtastning af tekst Opret et nyt dokument /N og indsæt et Noter værksted. Tip De almindelige genveje til kopier (/C) og indsæt (/V) findes også på TI-Nspire CAS. Markering sker med g eller g Du kan således fx kopiere fra Kladde til Noter At skrive tekst i Noter værkstedet går helt af sig selv på TI-Nspire CAS, omend det tager lidt tid. Tasten til mellemrum er _ og til Specialtegn indsætter du vha Ð. Indtastning af formler Indsæt et nyt Noter værksted med. Du skal nu indtaste denne tekst i Noter: Ligningen x 2 = 2 har løsningen x= 2 eller x= 2 Denne tekst indeholder to udtryksfelter, nemlig selve ligningen og løsningen. Start med at indtaste ordet Ligningen efterfulgt af mellemrum _. Noter 63
64 Tip Udtryksfeltet indsættes automatisk hvis du trykker på q. Tast b 2:Indsæt 1:Matematikfelt, og skriv x 2 = 2 i feltet. Tast for at komme ud af udtryksfeltet. Læg i øvrigt mærke til genvejen Ctrl+M: Tip Hvis du har løst ligningen i et Grafregner værksted, kan du hente en kopi og indsætte denne. Udtryksfeltet indsættes da automatisk. Indtast så har løsningen. Du har sikkert bemærket, at æ, ø og å ikke findes på tastaturet, men der er en meget elegant genvej med knappen ;: æ = a;, ø = o; og å = a;;, og tilsvarende for de store bogstaver. Indsæt et nyt udtryksfelt, hvori du indsætter kommandoen, der løser ligningen. Hertil skal du bruge b 6:Beregninger 3:Algebra 1:Løs Hvis du taster Enter mens du er i matematikfeltet, så vil TI-Nspire CAS løse ligningen og returnere løsningen (højre skærmbillede ovenfor). Klik i matematikfeltet, kald kontekstmenuen frem med «, vælg 6: Attributter for matematikfelt og indstil som vist nedenfor: 64 Noter
65 Tip Alternativt kan du benytte b 1:Handlinger 3:Evaluer & udskrift En af de store fordele ved at arbejde i Noter (fremfor Grafregner værkstedet) er, at du kan redigere i en indtastning uden at skulle lave en kopi. Du skal nu ændre teksten til Ligningen x 2 = 3 har løsningen x = 3 eller x = 3 At ændre til x 2 = 3 går af sig selv. Den anden ændring er lidt mere kompliceret, da inputtet jo er skjult, men hvis du klikker i matematikfeltet, så kommer inputtet til syne, og du kan redigere. Afslut med Enter: Obs Når du begynder at redigere input, så forvinder output. Ved at knytte et navn til den ligning, du vil løse, kan du få det til at foregå dynamisk. Ret 2 det første matematikfelt til eq1:= x = 2, hvor eq1 er et navn for ligningen. Afslut med. Ret det andet matematikfelt til solve(eq1,x), og afslut med. 65 Noter
66 Herefter ser din skærm ud som det venstre skærmbillede nedenfor: Obs Når du begynder at redigere input, så forvinder output. Skjul input i begge matematikfelter så kan du ændre i ligningen, og løsningen vil opdateres dynamisk. Tilsvarende vil variabler også funktioner defineret i Grafregner, Grafværkstedet, Lister og Regneark samt Data og Statistik automatisk blive opdateret, hvis de ændres i en af værkstederne. En opgave løst i Noter To personer bestemmer en flods bredde vha. et målebånd og en vinkelmåler. De to personer står med 11 meters afstand og måler sigtevinklerne A og C til et træ på den anden side af floden. Vinkel A måles til 79 og vinkel C til 64 (se figur) a) Bestem BC b) Bestem flodens bredde, dvs. højden fra B i trekant ABC Nedenfor ser du opgaven løst i et Noter værksted: 66 Noter
67 I løsningen af opgaven er kun benyttet teknikker beskrevet ovenfor dog lige bortset fra, at er ændret til. Det gør du ved at kalde kontekstmenuen frem i det pågældende matematikkfelt med «, vælge Attributter for matematikfelt og indstille i Indsæt symbol: Noter 67
68 Naturligvis kan denne opgave også løses ved at konstruere en model trekant ABC: En konstruktion som denne skal ledsages af en beskrivelse. Den får du her - skrevet i Noter: 68 Noter
69 7 Dokumentstyring Et TI-Nspire CAS dokument (tns) består af en række opgaver, der igen består af en række sider. Et nyt TI-Nspire CAS dokument, du opretter, vil indeholde én opgave (Opgave 1) med én side, som skal have tilføjet et værksted. Med indsætter du flere sider i den aktuelle opgave, og med ~ 4:Indsæt 1:Opgave indsætter du en ny opgave i dit dokument: På skærmbilledet nedenfor ser du øverst i vinduet en række faner, der viser, at du aktuelt er i Opgave 1 side 4. Du skifter mellem de enkelte sider med og. Hvis du derimod vælger, får du vist siderne i miniatureform: Tip At slette en side er meget simpelt i miniature visningen: Med den pågældende side i fokus taster du.. Dokumentstyring 69
70 Tip Du kan også nemt flytte rundt på siderne: Klip den side, der skal flyttes, med /X, og sæt ind det ønskede sted med /V I miniature visningen kan du se, at der er (mindst) to opgaver i dokumentet, og at Opgave 1 har 4 sider og Opgave 2 har 2 sider. Ved at klikke på foran Opgave 1 kan du folde området med miniaturer for Opgave 1 sammen, så du får nemmere adgang til miniaturerne i Opgave 2. Du åbner åbner området igen ved at klikke på. I miniature visningen kan du ændre på rækkefølgen af siderne: Naviger til den side, du vil flytte, og tast /x. En hånd { kommer til syne, og du kan nu med TouchPad flytte siden hen, hvor du vil have den. Afslut ved at klikke med x. Du kan også flytte sider mellem to opgaver, men det kræver, at der ikke er sammenfald af beskyttede variablenavne. Hvis du vil tilbage til normal visning, så vælger du, og siden i fokus vil blive vist. Gem et dokument Øverst i det højre skærmbillede ovenfor står der *opg_noter. Det betyder, at dokumentet bestående af de 3 opgaver er gemt under navnet opg_noter. * betyder, at der er foretaget ændringer i forhold til det, der er gemt under navnet opg_noter. For at gemme et dokument (der ikke er gemt i forvejen) skal du trykke ¾ og i menuerne vælge 1:Filer 4:Gem som Dokumentstyring
71 Obs Gem som vil altid vise den mappe, du sidst gemte i. Gemmes under Dokumenter1, foreslås Dokumenter2 næste gang. TI-Nspire CAS foreslår selv, at du gemmer i mappen Mine Dokumenter. Vil du gemme et andet sted, så hopper du til Gem i -feltet med e, og åbner mappelisten med. Som filnavn foreslås Dokumenter1, som du kan ændre efter behag. Er dit dokument i forvejen er gemt og altså navngivet vil et tryk på ¾ gemme det aktuelle dokument, hvis det er ændret, og overskrive det gamle. Hvis du vil gemme en kopi af dit dokument under et nyt navn, skal du ikke trykke på ¾. I stedet skal du trykke på ~ 1:Filer 5:Gem som... Oversigt over filer Du kan få en oversigt over dine filer ved at taste c og her klikke på 2: Mine dokumenter: 71 Dokumentstyring
72 I mappen Eksempler er der en Kom godt i gang. Den kan du passende vælge nu ved at pile ned på den og åbne den ved at klikke med x: Vil du slette en fil, er det i Mine Dokumenter det foregår: Pil hen på den fil, du vil slette, og tast.. I en dialogboks skal du bekræfte, at den valgte fil skal slettes. 72 Dokumentstyring
73 8 Variabler I arbejdet med TI-Nspire CAS er det meget vigtigt at forstå, hvad variabler er, hvordan de håndteres samt at kende betydningen af definerede og ikke-definerede variabler. I dette afsnit benyttes som eksempel toppunktsformlen for en parabel b d T =, 2a 4a hvor a, b og c er koefficienterne i parablens ligning y = a x 2 + b x+ c, og d = b 2 4 a c er diskriminanten. Gem talværdier i variabler Tip Alternativt kan du lave tildelingen således 1 a, hvor pilen laves med Ë. 2 I det konkrete eksempel, y = x + 2x 1, er a = 1, b = 2og c = 1. På TI-Nspire CAS kan du gemme talværdier i navngivne variabler: Et 1-tal gemmes i variablen a ved at taste: a:=1 og tilsvarende for de andre variabler. Du kan også gemme værdien af et udtryk i en variabel, fx kan du gemme værdien af 2 b 4a c i en variabel med navnet d. Du skal blot taste d := b 2 4a c Tip Du behøver ikke at taste efter hver tildeling. Tildelingerne kan adskilles af et kolon. Kolon er gemt i menuen º. Du kan også lave et kolon ved at taste Ï, og slette = Variabler 73
74 Obs Gemmer du en ny værdi i en variabel, vil den gamle værdi blive slettet. Indholdet af en variabel kan ses ved blot at skrive variablens navn efterfulgt af. 2 Det er vigtigt at skrive gangetegn mellem a og c i udtrykket b 4a c. TI-Nspire CAS genkender ikke underforstået multiplikation. Udelader du gangetegnet, opfattes ac som navnet på en variabel. Derimod behøver du ikke at skrive noget gangetegn mellem 4 og a her benyttes underforstået multiplikation. Kravene til et variabelnavn gør dette muligt, idet et variabelnavn skal starte med et bogstav Du kan se, at det er en værdi, der er blevet gemt i variablen d, nemlig tallet 8. Det betyder, at selvom du ændrer værdierne af a, b og c, vil d forblive uændret. Ændrer du de værdier, der er gemt i variablerne a, b og c til fx a = 2, b = 12 og c = 13, og checker d s værdi, ser du, at denne er uændret fra den foregående beregning: Tip Hent den øverste linje i historikken, og ret den til med de nye værdier. Slet variabler Du skal nu lave det hele en gang til, men i omvendt orden. Først skal du slette de værdier, a, b, c og d har fået tildelt. Du kan nemt klare sagen ved at vælge b 1:Handlinger 3:Slet variabel eller blot skrive kommandoen DelVar direkte: Tip Menupunktet 1:Handlinger 3:Rens a-z vil også klare sagen. Denne kommando sletter alle 1-bogstavs variabler. 74 Variabler
75 Gem formler i variabler Nu er variablerne a,b og c udefinerede, og når du igen udfører tildelingen d := b 2 4a c 2 er det udtrykket b 4a c, der gemmes i d og ikke blot værdien af udtrykket. Herefter vil d kun få en værdi, hvis du tildeler a, b og c værdier, og værdien af d vil ændres, hvis du ændrer værdien af a, b eller c: Tip Hent alle linjer i historikken En ulempe er naturligvis, at så snart du tildeler værdier til a, b og c, vil du ikke længere umiddelbart kunne se, hvilken formel der er gemt i d det kan du kun, hvis a, b og c er udefinerede. Midlertidig tildeling Slet variablerne a, b og c med kommandoen DelVar a,b,c. Beder du nu om at få d udregnet, svarer maskinen ved at give dig formlen, der er gemt i d se skærmbilledet nedenfor. Du kan lave en midlertidig tildeling af værdier til variablerne i d og beregne værdien af d ved at skrive: da= 1andb = 2and c = 1 Variabler 75
76 Efter denne midlertidige tildeling kan du let checke, at du stadig kan fremkalde formlen i d, samt at a, b og c er udefinerede (venstre skærmbillede nedenfor) For at lave en formel, der bestemmer toppunktets koordinater, behøver du nu blot at taste følgende: b d top : =, 2a 4a De krøllede parenteser { og }, er vigtige at få med, men betydningen skal du ikke bekymre dig om lige nu. Herefter skal du blot lave en midlertidig tildeling af værdier til variablerne i formlen top for at beregne toppunktets koordinater i et konkret eksempel: En brugerdefineret funktion Toppunktsformlen kan implementeres som en brugerdefineret funktion af 3 variabler. I Grafregner værkstedet skriver du: b ( b a c) toppunkt( a, b, c): =, 2 4 2a 4a Herved defineres en funktion med navnet toppunkt. For at bestemme toppunktet for 2 parablen y = x + 2x 1, indtaster du toppunkt(1,2,-1): 76 Variabler
77 Lister I ovenstående implementation af toppunktsformlen satte du krøllede parenteser om toppunktets koordinater du lavede det, der kaldes en liste. En liste er en samling af objekter (tal, udtryk, strenge), som ikke nøvendigvis er relaterede. Som mængder angives lister med krøllede parenteser og de enkelte elementer separeres af et komma, men til forskel fra mængder, kan en liste indeholde dubletter. Lister kan indtastes manuelt eller være resultat af anvendelse af en operation, der returnerer en liste - fx zeros, som du stiftede bekendtskab med tidligere. Nedenfor er vist nogle eksempler på lister: Tip Læg mærke til, at formlen d indsættes ved udregningen. På skærmbilledet er vist, hvordan du kan trække et specifikt element ud af en liste. Du kan regne på lister præcis som på tal herunder benytte alle standardfunktioner, selvom det naturligvis stiller visse krav til listens elementer. Variabler 77
78 Oversigt over variabler Hvis du har arbejdet dette afsnit igennem i samme dokument, så har du haft ganske mange variabler i sving: Simple variable, formler, funktioner og lister. Ingen simple variable har overlevet a, b og c blev jo slettet med DelVar, så tilføj lige en enkelt, fx x:=1. Du kan få en oversigt over de variabler, du har i sving, ved at taste h: Af variabellisten fremgår, at der pt. er 6 variabler i brug. Af piktogrammerne foran variabelnavnene kan du se, hvilken type variabler, der er tale om en formel en liste en simpel variabel en funktion Du kan benytte h-tasten til at indsætte (lange) variabelnavne det er langt hurtigere end at skrive dem. Du piler blot ned til den variabel, du vil indsætte, og taster. Lange variabelnavne møder du, hvis du fx har lavet en regression i Lister og Regneark, og skal bruge et eller flere af resultaterne i Grafregner værkstedet. 78 Variabler
79 9 Ligninger og uligheder Du har allerede set nogle eksempler på såvel symbolsk som numerisk ligningsløsning, men der er meget mere at se på i den forbindelse: trigonometriske ligninger to ligninger med to ubekendte ligninger med parametre numerisk nulpunktsbestemmelse uligheder Trigonometriske ligninger Løs ligningen sin( v ) = 065., hvor 0 < v < 180 Start med at sikre dig, at din maskine regner i grader. Check, ved at taste c og flyt markørpilen til 5: Indstillinger og status. Af tooltip kan du se vinkelindstillingen. Skal du ændre, så vælg 5: Indstillinger og status 2:Indstillinger 1:Generelt: Tip Brug e til at hoppe til den ønskede valgboks. Du åbner valgboksen med, og vælger med x. Når du er færdig, hopper du til OK med e og afslutter med x. På nedenstående skærmbillede ser du ligningen løst såvel med som uden betingelsen 0<v<180 Ligninger og uligheder 79
TI-Nspire TM CAS. introduktion og eksempler. Software version 1.7. Kapitel 1-10
TI-Nspire TM CAS Software version 1.7 Kapitel 1-10 introduktion og eksempler TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2009 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til
TI-Nspire TM CAS. introduktion og eksempler. Software version 1.7. Kapitel 1-14
TI-Nspire TM CAS Software version 1.7 Kapitel 1-14 introduktion og eksempler TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2009 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til
TI-Nspire TM CAS. Software version 3.1. introduktion og eksempler
TI-Nspire TM CAS Software version 3.1 introduktion og eksempler TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2012 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til undervisningsformål.
TI-Nspire TM CAS. introduktion og eksempler. Håndholdt version 1.7. Kapitel 1-14
TI-Nspire TM CAS Håndholdt version 1.7 Kapitel 1-14 introduktion og eksempler TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2009 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til
TI-Nspire TM CAS. introduktion og eksempler. Håndholdt version 1.7. Kapitel 1-10
TI-Nspire TM CAS Håndholdt version 1.7 Kapitel 1-10 introduktion og eksempler TI-Nspire TM CAS introduktion og eksempler Copyright 2009 by Texas Instruments Denne PDF-fil er gratis og må frit bruges til