1 DELE AF FORMUERET OMPRØVEN 2010 Opgave nr. 1: Aftaleret Lørdag den 20. februar 2010 om morgenen stod Arne Ask over for en rejse til USA, og han bad derfor telefonisk sin gode ven, Bent Bo, om i Asks navn at forsøge at købe to malerier af kunsthandler Carl Carlsen, nemlig malerierne»solnedgang«og»bøgeskov«, begge malet af den kendte kunstner Knud Kold. Det aftaltes mellem Ask og Bo, at Ask skulle give Bo nærmere instrukser pr. sendt til Bos private adresse. Samme dags formiddag modtog Bo en fra Ask med følgende ordlyd:»kære Bo. I forlængelse af vores telefonsamtale beder jeg dig i mit navn om at byde Carlsen op til kr. for maleriet»solnedgang«og op til kr. for maleriet»bøgeskov«. Jeg er under ingen omstændigheder interesseret, hvis jeg ikke kan få begge malerier. Hilsen Ask«. Bo læste denne mail, straks den blev modtaget. Natten til søndag tabte Ask et større beløb i spil på et casino i Las Vegas, og han var herefter ikke længere interesseret i at købe malerierne af Carlsen. Søndag den 21. februar om formiddagen sendte han derfor fra USA følgende til Bo:»Til Bo. Hermed aflyser jeg handlen om de to malerier. Hilsen Ask«. Da Bo søndag aften ryddede sin computer for modtagne spammails, kom han ved en fejl til at slette Asks , som han ikke fik læst. Mandag den 22. februar sendte Bo sålydende brev til Carlsen:»Til Carlsen. Hermed byder jeg i Asks navn kr. for»solnedgang«og kr. for»bøgeskov«, begge malet af Kold. Uden forbindtlighed. Hilsen Bo«. Carlsen svarede Bo tirsdag den 23. februar i et brev med følgende ordlyd:»til Bo. Ask kan få»solnedgang«for kr. og»bøgeskov«for kr. Hilsen Carlsen«. 1
2 På grund af prisangivelsen for»solnedgang«kom Bo noget i vildrede, da han læste Carlsens brev. Han foretog sig derfor intet, men besluttede sig for at lade sagen hvile, indtil Ask kom hjem. Da Ask kom hjem den 6. april, påstod Carlsen principalt over for Ask, at der var indgået en aftale med Ask om køb af begge malerier, subsidiært af ét af dem. Over for Bo påstod Carlsen, at Bo var erstatningsansvarlig enten for den fortjeneste på i alt kr., som han korrekt angav at have mistet på handelen, hvis han ikke fik medhold i sin principale påstand over for Ask, eller for den fortjeneste, som han havde mistet på handelen, hvis han ikke fik medhold i sin subsidiære påstand over for Ask, og som han korrekt opgjorde til kr. vedrørende»solnedgang«og kr. vedrørende»bøgeskov«. Der anmodes om en stillingtagen til de fremsatte påstande. 2
3 Løsningseksempel til opgave nr. 1: Aftaleret Forholdet mellem Ask og Carlsen Ask giver ved en af 20. februar Bo en fuldmagt det fremgår udtrykkeligt, at Bo skal handle i Asks navn og for dennes regning. Fuldmagten er uden særlig tilværelse, en såkaldt opdragsfuldmagt, jf. AFTL 18, hvilket tydeligt viser sig ved, at den maksimumspris, Ask vil betale for malerierne, udtrykkeligt fremgår af fuldmagtserklæringen, der således ikke er beregnet til forevisning for tredjemand. Spørgsmålet er, om Bos fuldmagt er tilbagekaldt ved Asks af søndag den 21. februar. Det almindelige princip er, at tilbagekaldelse kræver en mindst lige så virksom måde som den, der blev anvendt ved fuldmagtens stiftelse, jf. Lærebogen s Afgørende er ved en AFTL 18-fuldmagt, om tilbagekaldelsen kan anses for at være kommet frem til fuldmægtigen, inden denne forpligter sig over for tredjemand. en med tilbagekaldelsen er utvivlsomt kommet frem til Bo, der checker sin mail, men ved en fejl kommer til at slette Asks . Bo har dermed haft lejlighed til at gøre sig bekendt med meddelelsen. (Se om begrebet»komme frem«ved tilbagekaldelse af tilbud Lærebogen s. 42). Konklusionen er, at Ask har tilbagekaldt fuldmagten rettidigt, og at Bos dispositioner vedrørende malerierne er uden retsvirkning for Ask. Forholdet mellem Carlsen og Bo Bo indestår over for Carlsen for, at han har fornøden fuldmagt, jf. AFTL 25, stk. 1, 1. pkt. Bo tilbyder i brevet af 22. februar Carlsen for»solnedgang«og kr. for»bøgeskov«og handler dermed inden for sin formentlige fuldmagt for så vidt angår Asks krav til priserne for de to malerier. Bo oplyser imidlertid ikke over for Carlsen, at han kun kan handle, hvis han kan købe begge malerier. Bos henvendelse af 22. februar har karakter af en opfordring til Carlsen om at afgive tilbud, jf. ordene»uden forbindtlighed«. Med anvendelsen af disse ord er der tale om en erklæring omfattet af AFTL 9, dvs. at Bo skal reklamere uden ugrundet ophold over for et tilbud, som er fremkaldt af opfordringen, jf. Lærebogen s. 53 f. Gør han ikke dette, kan Carlsen kræve sig stillet økonomisk over for Bo, som var aftale indgået. I det foreliggende tilfælde reageres der først over for Carlsen den 6. april, hvilket ikke er»uden ugrundet ophold«set i forhold til tilbuddet af 22. februar. Reklamationspligten efter AFTL 9 indtræder dog kun, hvis tilbuddet er i overensstemmelse med opfordringen: I det foreliggende tilfælde følger det udtrykkeligt af fuldmagtserklæringen, at Ask kun er interesseret i en handel, hvis han kan få begge malerier. Dette fremgår imidlertid ikke af Bos henvendelse til Carlsen, der ifølge sin ordlyd giver Carlsen mulighed for at sælge enten begge malerier eller blot ét af dem. Der er derfor ikke noget til hinder for, at Bo bliver erstatningsansvarlig for så vidt angår ét af malerierne. Med andre ord må det i forholdet mellem Bo og Carlsen vurderes for hvert maleri for sig, om Bo har reklamationspligt, dvs. om Bo ved sin passivitet har accepteret partielt, jf. herom Lærebogen s. 71. Den pris på kr. for»solnedgang«, som Carlsen tilbyder Bo, er højere end den pris på kr., som er indeholdt i Bos opfordring til at gøre tilbud og er dermed ikke overensstemmende med opfordringen. Carlsen kan dermed ikke gøre gældende, at Bo har 3
4 handlet ansvarspådragende for så vidt angår»solnedgang«ved at forholde sig passiv over for tilbuddet. Den pris på kr. for»bøgeskov«, som Carlsen tilbyder Bo, er ikke blot i overensstemmelse med Bos opfordring, men endog lavere end prisangivelsen i opfordringen, og Carlsen kan dermed gøre gældende, at Bo har handlet ansvarspådragende ved at forholde sig passiv over for tilbuddet. Carlsen kan kræve erstatning i form af positiv opfyldelsesinteresse, jf. Lærebogen s. 332, som efter det oplyste korrekt er opgjort til kr. Konklusion Ask er ikke bundet over for Carlsen, der imidlertid har et erstatningskrav på kr. mod Bo.»Lærebogen«er Lennart Lynge Andersen og Palle Bo Madsen: Aftaler og mellemmænd, 5. udgave (2006). 4
5 Opgave nr. 2: Erstatningsret Aksel Andersen ejede et mindre værksted»aksels Auto«. Mandag den 22. marts 2010 var Bent Bram, der var ansat som mekaniker hos»aksels Auto«, alene tilbage på værkstedet. Bent havde lovet Aksel at udføre reparationen på en MG-sportsvogn, som skulle være færdig til den 23. marts. Bent var først færdig med bilen 1 time efter værkstedets normale lukketid. Netop som Bent skulle til at låse værkstedet, kørte Gert Gertsen i sin bil ind på værkstedets gårdsplads. Bent fortalte Gert, at værkstedet var lukket. Gert fortalte, at der lyste en servicelampe i bilens instrumentbræt, og herefter lykkedes det ham at overtale Bent til at hente den computer, som værkstedet brugte til at identificere fejl i bilers elektronik. Da Bent skulle tilslutte computeren til Gerts bil, glemte han et øjeblik at holde fast i det rullebord, som computeren var monteret på. Som følge heraf trillede rullebordet ud af den let skrånende gårdsplads og ud på vejen. I det samme kom Carl Carlsen kørende på vejen i en Toyota. Det hele skete så pludseligt, at Carl ikke havde nogen mulighed for at undgå sammenstødet med rullebordet. Toyotaen, der tilhørte Carls kæreste Kirsten Kristensen, var ansvars- og kaskoforsikret uden selvrisiko i forsikringsselskabet Helsikring. Carl havde netop hentet nogle varer, som han havde købt pr. postordre, på posthuset, og i den anledning havde han lånt bilen af Kirsten. Ved ulykken blev Kirstens Toyota påført en skade, som det kostede kr. at udbedre. Ved påkørslen blev Aksels computer påført en skade, som beløb sig til kr. Skaden var dækket af en tingsforsikring, som Aksel havde tegnet i forsikringsselskabet Totalsikring uden selvrisiko. Efter uheldet sørgede Bent for at rydde op. Under oprydningsarbejdet tænkte Bent på, hvilke konsekvenser uheldet mon ville få for ham. Bents blik faldt på den MG-sportsvogn, han havde færdiggjort i løbet af eftermiddagen. Da det efterhånden var blevet sent, og alt alligevel så sort ud for ham, besluttede han selv om han vidste, det var stik imod alle instrukser fra Aksel at tage MG-sportsvognen og køre hjem i den. I et vejsving havde Bent lidt for meget fart på, hvilket resulterede i, at han mistede herredømmet over bilen. Bilen standsede først, da han stødte ind i en i øvrigt helt forsvarligt parkeret Citroën Picasso. 5
6 Ved ulykken blev MG-sportsvognen, der tilhørte Erik Eriksen, påført en skade, som det kostede kr. at udbedre. MG-sportsvognen var ansvarsforsikret i forsikringsselskabet No Fault. Citroën Picassoen, der tilhørte Martin Madsen, blev ved påkørslen påført en skade, som det kostede kr. at udbedre. Citroën Picassoen var ansvarsforsikret i forsikringsselskabet Supersikring. Hvorledes er den erstatnings- og forsikringsretlige stilling? 6
7 Løsningseksempel til opgave nr. 2: Erstatningsret 1. Skaden på Kirstens Toyota ( kr.) Kirstens kaskoforsikring i forsikringsselskabet Helsikring dækker skaden på kr. Spørgsmålet er herefter, om selskabet har regres til en eventuel skadevolder, jf. EAL 22, stk. 1 (Lærebogen s. 410 f.). Carl har ikke forvoldt skaden ved culpøs adfærd, eftersom han»ikke havde nogen mulighed for at undgå sammenstødet med rullebordet«. Carl, der har lånt bilen, er objektivt ansvarlig for skaden på bilen, da lånet ikke (tillige) var i långiverens interesse, jf. DL (Lærebogen s. 124). Eftersom skaden er dækket af en tingsforsikring, bortfalder Carls erstatningsansvar, jf. EAL 19, stk. 1 (Lærebogen s. 399 ff.). Bent har udvist en culpøs adfærd, idet han på grund af et øjebliks uopmærksomhed glemte at holde fast i det rullebord, som computeren var monteret på (Lærebogen s. 64 ff.). Selv om skaden forvoldes efter normal arbejdstid, og selv om Bent på egen hånd dvs. uden at konferere med Aksel yder Gert den pågældende tjeneste, er Aksel som arbejdsgiver for Bent ansvarlig for skaden på Kirstens Toyota ifølge DL (Lærebogen s. 126 og U H). Da skaden forvoldes ved udøvelse af erhvervsmæssig virksomhed, fastholdes Aksels ansvar, jf. EAL 19, stk. 2, nr. 2 (Lærebogen s. 407 ff.), hvorfor Helsikring har regres mod ham, jf. EAL 22, stk. 1. Bent har forvoldt skaden ved simpel uagtsomhed, og hans erstatningsansvar bortfalder derfor, jf. EAL 19, stk. 3 (Lærebogen s. 412 f.). 2. Skaden på Aksels computer ( kr.) Aksels tingsforsikring i forsikringsselskabet Totalsikring dækker skaden på kr. Spørgsmålet er herefter, om selskabet har regres til en eventuel skadevolder, jf. EAL 22, stk. 1 (Lærebogen s. 410 f.). Bent har som led i udførelsen af sit arbejde (jf. ovenfor under pkt. 1) ved en culpøs adfærd forvoldt en skade på arbejdsgiverens Aksels computer. Da Bent har forvoldt skaden ved simpel uagtsomhed, bortfalder hans erstatningsansvar, jf. EAL 19, stk. 3 (Lærebogen s. 412 f.). Carl bærer som selvstændig bruger af Toyotaen det objektive ansvar i FL 101, stk. 1, og 104, stk. 1. Ansvaret bortfalder ikke, selv om computeren er dækket af en tingsforsikring, jf. EAL 21, nr. 1. Totalsikring har derfor principielt et regreskrav mod Toyotaens ansvarsforsikring i forsikringsselskabet Helsikring, jf. EAL 22, stk. 1, jf. 21, nr. 1, og FL 101, stk. 1, og 108, stk. 1 (Lærebogen s. 183 ff. og 410 f.). Totalsikrings krav mod ansvarsforsikringsselskabet Helsikring er et afledet krav (Lærebogen s. 411), og derfor skal det overvejes, om regreskravet skal nedsættes på grund af skadelidtes egen skyld, jf. FL 101, stk. 3. Aksel, der er den skadelidte, har ikke selv udvist egen skyld, men skaden er forvoldt under medvirken af Bent, jf. ovenfor. Da der foreligger et DL forhold mellem Aksel og Bent, må Totalsikring tåle, at regreskravet mod Carl/Helsikring reduceres under hensyntagen til den skyld (culpa), der er udvist af Bent, jf. reglen om passiv identifikation (Lærebogen s. 374 f.). Totalsikrings regreskrav kan derfor nedsættes eller bortfalde, jf. FL 101, stk. 3 (Lærebogen s. 187). 7
8 3. Skaden på Eriks MG-sportsvogn ( kr.) Bent, der havde lidt for meget fart på i vejsvinget, har forvoldt skaden ved en culpøs adfærd. Selv om skaden er forvoldt under en ureglementeret benyttelse af en bil tilhørende en af værkstedets kunder (en abnorm handling), er Aksel (som forvarer) ansvarlig for skaden på kundens (Eriks) bil (ansvar i kontraktsforhold), jf. DL (Lærebogen s. 128 og s. 183 note 13 samt U H). Uanset om kravet mod Bent rejses som et krav fra Erik eller som et regreskrav fra Aksel, taler det forhold, at Bent har forvoldt skaden ved en abnorm handling for at fastholde Bents ansvar, jf. EAL 23, stk. 1 og 2 (Lærebogen s. 130 ff.). 4. Skaden på Martins Citroën Picasso ( kr.) Da Bent forvolder skaden under en ureglementeret benyttelse (abnorm handling), er Aksel hverken ansvarlig efter DL (ansvar uden for kontraktsforhold) eller efter FL (Lærebogen s. 128 og 183 note 13 samt U H). Bent bærer som selvstændig bruger det objektive ansvar i FL 101, stk. 1, jf. 104, stk. 1 (Lærebogen s. 182 f.). Skaden dækkes umiddelbart af Eriks ansvarsforsikring i selskabet No Fault, jf. FL 108, stk. 1 (Lærebogen s. 193). Da Bent er en ikke-sikret person, har No Fault uden videre en ubetinget og fuld regres mod Bent (Lærebogen s. 194 f.).»lærebogen«er Bo von Eyben og Helle Isager: Lærebog i erstatningsret, 6. udgave (2007). 8