RIBE BY. Ribe Rensningsanlæg LOKALPLAN NR - PDF
RIBE BY. Ribe Rensningsanlæg LOKALPLAN NR
Download "RIBE BY. Ribe Rensningsanlæg LOKALPLAN NR"
1 RIBE BY Ribe Rensningsanlæg LOKALPLAN NR
2 Tillæg nr. 1 til Regionplan 2008 (Tillæg nr. 7 til Regionplan 2004 indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget) Udbygning af Ribe Rensningsanlæg RIBE AMT Kommuneplantillæg nr. 11 og lokalplan nr Ribe Kommune, Ribe By - vest Ribe Rensningsanlæg Ribe Kommune
3 Titel: Tillæg nr. l til Regionplan 2008 (Tillæg nr. 7 til Regionplan 2004 indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget) Udbygning af Ribe Rensningsanlæg. Kommuneplantillæg nr. 11 og lokalplan nr Ribe Kommune, Ribe By-vest. Ribe Rensningsanlæg. Udgiver: Ribe Amt, Layout: Grundkort: Tryk: Oplag: Foto: Ribe Kommune og Ribe Amt. Udsnit af Kort- og Matrikelstyrelsens kort er gengivet med Kort- og Matrikelstyrelsens tilladelse, Kort- og Matrikelstyrelsen 1992/KD Ribe Amt. 450 stk. Møller & Grønborg A/S. ISBN:
4 FORORD Dette hæfte indeholder Ribe Amtsråds og Ribe Byråds samlede plangrundlag for en udbygning af Ribe Rensningsanlæg. Udbygningen skal sikre, at Ribe Kommune kan overholde de skærpede krav til udledning af spildevand fra rensningsanlægget. Plangrundlaget omfatter Tillæg nr. l til Regionplan 2008 (Tillæg nr. 7 til Regionplan 2004 indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget), kommuneplantillæg nr. 11 og lokalplan nr Kommuneplantillægget og lokalplanen findes på de lysorange sider. Projektet for udbygning af Ribe Rensningsanlæg er omfattet af reglerne om Vurdering af større anlægs Virkninger på Miljøet (VVM) i Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 847 af 30. september 1994 om supplerende regler i medfør af lov om planlægning (samlebekendtgørelsen). Derfor blev der sammen med forslaget til regionplantillæg udarbejdet en VVM-redegørelse - en redegørelse med en vurdering af projektets virkninger på miljøet. Miljøet skal i denne sammenhæng forstås som omgivelserne i bred forstand, herunderbefolkning, fauna, florajord, vand, klimatiske forhold, den arkitektoniske og arkæologiske kulturarv samt landskabet. I VVM-redegørelsen er 2 undersøgte alternativer beskrevet. Desuden indeholder den en vurdering af det såkaldte O-alternativ, dvs. af de konsekvenser det vil have, hvis projektet ikke gennemføres. Tillæg nr. l til Regionplan 2008 (Tillæg nr. 7 til Regionplan 2004 indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget) indeholder retningslinier, henstillinger og en tilhørende redegørelse samt et ikke-teknisk resumé af VVM-redegørelsen. Med tillægget reserveres det areal, der i Forslag til tillæg nr. l til Regionplan 2008 og i den tilhørende VVM-redegørelse blev betegnet som "placeringsmulighed A". I forbindelse med den offentlige debat om forslaget til det samlede plangrundlag for en udbygning af Ribe Rensningsanlæg i perioden 6. oktober til den 1. december 1998 modtog amtsrådet skriftlige bemærkninger fra Miljø- og Energiministeriet, Forsvarsministeriet samt fra 3 omkringboende naboer til rensningsanlægget. Amtsrådets vurdering af de indkomne bidrag er samlet i bilag l til regionplantillægget. I forslaget til det samlede plangrundlag havde regionplantillægget betegnelsen "Forslag til Tillæg nr. l til Regionplan 2008". Da Regionplan 2008 endnu ikke er vedtaget endeligt, er regionplantillægget for perioden frem til den endelige vedtagelse af Regionplan 2008 vedtaget endeligt som tillæg nr. 7 til Regionplan Laurits Tørnæs Amtsborgmester J. Elsted Hansen Borgmester
6 TILLÆG NR. 1 TIL REGIONPLAN 2008 (TILLÆG NR. 7 TIL REGIONPLAN 2004 INDTIL REGIONPLAN 2008 ER ENDELIG VEDTAGET) UDBYGNING AF RIBE RENSNINGSANLÆG
8 INDHOLDSFORTEGNELSE RETNINGSLINIE HENSTILLINGER REDEGØRELSE Regionplantillæggets baggrund Ikke-teknisk resumé af VVM-redegørelsen BILAG: Amtsrådets vurdering af den offentlige debat om forslaget til regionplantillæg... 21
10 RETNINGSLINIE På baggrund af VVM-redegørelsen, der ledsagede Forslag til Tillæg nr. l til Regionplan 2008, optages følgende nye retningslinie i afsnit 30, Vandløb, i Regionplan ): Der skal reserveres areal som vist på kort l til udvidelse af Ribe Rensningsanlæg som et aktivt slamanlæg med mekanisk, biologisk og kemisk rensning på del af matr. nr. 287 au, 2871, 291 a og 291 b Søndermarken, Ribe Jorder. Området, der ved lokalplanlægning skal overføres til byzone, skal afskærmes med en mindst 6 m bred, effektivt slørende beplantning bestående af træ- og buskarter, der er karakteristiske for området. Beplantningen kan etableres på volde af overskudsjord fra anlægsarbejdet, forudsat at den dækker voldenes yderside. Voldene, hvis højde ikke må overstige 2 m, skal udformes således, at de falder naturligt ind i omgivelserne. Det eksisterende levende hegn langs Bjerrumvej vest for rensningsanlægget skal bevares og indgå i den afskærmende beplantning. De arealer nord for rensningsanlægget ned imod Ribe Å, der ikke ligger i EF-fuglebeskyttelsesområde og Ramsarområde, overføres til særligt beskyttelsesområde, jf. retningslinie 18. l 2 ). NOTER: 1 ) Indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget, optages retningslinien som retningslinie 28.3 i Regionplan ) Retningslinie 19.1 i Regionplan 2004.
11 Kort 1. Arealreservation til udbygning af Ribe Rensningsanlæg. Eksisterende rensningsanlæg. Ribe Å Arealreservation. Grænse for særligt beskyttelsesområde (EF-fuglebeskyttelsesområde/Ramsarområde), Overføres til særligt beskyttelsesområde, jf. retningslinie 18.1 i Forslag til Regionplan 2008 og retningslinie 19.1 i Regionplan m\ 10
12 HENSTILLINGER På baggrund af VVM-redegørelsen, der ledsagede Forslag til Tillæg nr. l til Regionplan 2008, optages følgende nye henstilling i afsnit 18, Beskyttelse af naturen, i Regionplan ): Afgrænsningen af EF-fuglebeskyttelsesområdet og Ramsarområdet bør tilpasses afgrænsningen af rensningsanlæggets fremtidige areal. De dele af arealerne nord for rensningsanlægget ned mod Ribe Å, som ikke indgår i beskyttelsesområderne, og som ikke agtes anvendt til rensningsanlægsformål, bør inddrages i beskyttelsesområderne som kompensation for det areal i beskyttelsesområdet imod vest, der inddrages til rensningsanlægsformål. (Miljøog Energiministeriet). På baggrund af VVM-redegørelsen optages endvidere følgende nye henstilling i afsnit 30, Vandløb, i Regionplan ): Hvis slammet fra rensningsanlægget ikke kan afsættes til jordbrugsformål, og der derfor ikke bliver behov for opførelse af en slamlagerhal, bør der etableres en løsning med et slammineraliseringsanlæg. (Ribe Kommune). NOTER:! ) Indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget, optages henstillingen i afsnit 19, Beskyttelse af naturen, i Regionplan ) Indtil Regionplan 2008 er endeligt vedtaget, optages henstillingen i afsnit 28, Vandløb, i Regionplan
14 REDEGØRELSE Regionplantillæggets baggrund Ribe Rensningsanlæg ligger på Bjerrumvej 10 på en gestholm (et moræneparti) i marsklandskabet vest for Ribe By. Bjerrumvej er en kommunevej, der fører fra omfartsvejen vest om Ribe (rute 11) til Kammerslusen, hvor Ribe Å har sit udløb i Vadehavet. Anlægget ligger på matr. nr. 291 l Søndermarken, Ribe Jorder, og ejes af Ribe Kommune. Dets beliggenheden fremgår af kort 2.., l a Ag..te-r» ri e r ;^ m e //' ^_. / S t o r e: K o b r op" j "l 2. Ribe Rensningsanlægs beliggenhed. Eksisterende rensningsanlæg.. Grænse for særligt beskyttelses- l område (EF-fuglebeskyttelsesområde/Ramsarområde). i i Kystnærhedszonens afgrænsning. Anlægget blev etableret i 1969 og er siden løbende blevet udbygget - senest i Det omfatter i dag et areal på m 2 og rummer bygninger under tag med et samlet areal på 599 m 2 samt tanke mv. på sammenlagt 1674 m 2 - i alt 2273 m 2. Dets kapacitet er ca personækvivalenter (PE). Det rensede spildevand føres ud i Ribe Å umiddelbart nord for rensningsanlægget. Ribe Rensningsanlæg modtager i dag spildevand fra Ribe by, Nørremarken, Øster Vedsted samt de dele af Damhus, Lustrup, Nr. Fårup, Kirkeby og Kærbøl, der er omfattet af Ribe Kommunes spildevandsplan. For at overholde skærpede krav til udledning af spildevand skal rensningsanlægget ombygges væsentligt og udbygges. De skærpede miljøkrav er udløst af, at anlæggets kapacitet overstiger PE, jf. Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 310 af 25. april 1994 om spildevandstil- 13
15 ladeiser mv. efter miljøbeskyttelseslovens kapitel 3 og 4. De skærpede udlederkrav medfører, at Ribe Rensningsanlæg skal udvides med et ekstra procestrin for at opnå fuld kvælstoffjernelse (denitrifikation). Ribe Amt har den 1. september 1997 meddelt Ribe Kommune tilladelse efter miljøbeskyttelsesloven til udledning af renset spildevand fra Ribe Rensningsanlæg. Af tilladelsens vilkår fremgår det, at de skærpede udlederkrav skal overholdes, og at kravopfyldelse skal ske senest den 1. juni Udledningstilladelsen skal fornyes, når regionplanforslaget er endeligt vedtaget. Ved udvidelsen bliver anlæggets kapacitet forøget til ca PE. Kapacitetsforøgelsen vil muliggøre, at anlægget kan modtage spildevand fra kloakoplande, som fremover tilsluttes. Herunder vil udvidelsen muliggøre en mere centraliseret spildevandsstruktur, hvor spildevand fra kloakoplande til ældre og nedslidte rensningsanlæg andre steder i Ribe Kommune afskæres til Ribe Rensningsanlæg. Anlægget vil efter udvidelsen omfatte et areal på m 2. Det samlede bygningsareal vil være på 2860 m 2 efter ombygningen og udvidelsen. Da en del af det eksisterende byggeri nedrives i forbindelse med projektet, vil over halvdelen af det kommende bygningsareal bestå af nybyggeri. Arealerne, der skal rumme udvidelsen, er erhvervet af Ribe Kommune ved ekspropriation efter vejlovens bestemmelser. Som svar på en forespørgsel fra Ribe Kommune meddelte amtet i maj 1997, at den påtænkte udvidelse af Ribe Rensningsanlæg ikke ansås for at være omfattet af planlovens regler om VVM, jf. Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 847 af 30. september 1994 om supplerende regler i medfør af lov om planlægning (samlebekendtgørelse). Baggrunden herfor var, at»rensningsanlæg«og»områder til oplagring af slam fra rensningsanlæg«er optaget som punkterne 8.a og 8.b på samlebekendtgørelsens bilag 2 og derfor kun er omfattet af VVM-pligt, når der er tale om nyanlæg. Afgørelsen blev sammen med en efterfølgende landzonetilladelse til projektet paklaget til Naturklagenævnet i november På baggrund af en EF-dom afgjorde Naturklagenævnet i april 1998, at projektet for ombygning og udvidelse af Ribe Rensningsanlæg er så omfattende, at det må betragtes som et nyanlæg - både som følge af den meget væsentlige arealudvidelse og som følge af udvidelsen af bygningsmassen og den fuldstændige omstrukturering af anlægget tekniske karakter. Endelig lagde nævnet vægt på den betydelige kapacitetsudvidelse, som projektet medfører. Dette regionplantillæg er - som en konsekvens af Naturklagenævnets afgørelse - udarbejdet i henhold til lov om planlægning samt Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 847 af 30. september 1994 om supplerende regler i medfør af lov om planlægning (samlebekendtgørelse). Forslaget til regionplantillæg blev udarbejdet som et forslag til tillæg til Regionplan Forslag til Regionplan 2008 var fremlagt i offentlig debat frem til den 3. marts Regionplan 2008, der erstatter Regionplan 2004, forventes først vedtaget endeligt og offentliggjort i foråret Derfor er dette Regionplantillæg for perioden frem til den endelige vedtagelse af Regionplan 2008, vedtaget som Tillæg nr. 7 til Regionplan
16 Ikke-teknisk resumé af VVM-redegørelsen Beskrivelse af projektet For at overholde skærpede krav til udledning af spildevand skal det knap 30 år gamle Ribe Rensningsanlæg ombygges væsentligt og udbygges med et ekstra procestrin for at opnå fuld kvælstoffjernelse. Ribe Rensningsanlæg, der har kapacitet på personækvivalenter (PE), modtager i dag spildevand fra Ribe by, Nørremarken, Øster Vedsted samt de dele af Damhus, Lustrup, Nr. Fårup, Kirkeby og Kærbøl, der er omfattet af Ribe Kommunes spildevandsplan. Ved udvidelsen bliver anlæggets kapacitet forøget til ca PE, hvorved anlægget kan modtage spildevand fra kloakoplande, som fremover tilsluttes. Herunder vil udvidelsen muliggøre en mere centraliseret spildevandsstruktur, hvor spildevand fra kloakoplande til ældre og nedslidte rensningsanlæg andre steder i Ribe Kommune afskæres til Ribe Rensningsanlæg. Det nuværende Ribe Rensningsanlæg omfatter ca. 1,5 hektar. Efter udvidelsen kommer det til at dække omkring 4 hektar. Ribe Rensningsanlæg ligger på Bjerrumvej i en kile ind i de arealer, der i Forslag til Regionplan 2008 er udlagt som særligt beskyttelsesområde (EFfuglebeskyttelsesområde og Ramsarområde). Området ved rensningsanlægget er et åbent marsklandskab med en meget spredt landbrugsbebyggelse på gestholme (morænepartier) i marsken. Der ligger 3 boliger i umiddelbar nærhed af rensningsanlægget. Den nærmeste nabobeboelse ligger på den modsatte side (sydsiden) af Bjerrumvej over for rensningsanlægget. De to øvrige ligger ca. 100 m øst og ca. 350 m vest for rensningsanlægget. Der er overvejet to placeringsmuligheder for udbygningen af Ribe Rensningsanlæg, der begge ligger i tilknytning til det eksisterende rensningsanlæg. Dette skyldes dels, at der ved det eksisterende udløbssted i Ribe Å er gode fortyndingsforhold. Placeringen er desuden hensigtsmæssig i forhold til den eksisterende kloaktilslutning. Endelig giver det mulighed for at tilgodese de både miljømæssige og samfundsøkonomiske interesser, der består i at genbruge så mange af de eksisterende anlæg- og bygningsdele som muligt. Placeringsmulighed A indebærer, at Ribe Rensningsanlæg udbygges med ca. 80 m mod nord (ned mod Ribe Å) og med ca. 30 m mod vest (langs Bjerrumvej). Placeringsmulighed B indebærer, at udvidelsen af Ribe Rensningsanlæg som oprindeligt forudsat foretages nord for det eksisterende rensningsanlæg ned imod Ribe Å. Ribe Rensningsanlæg ligger inden for kystnærhedszonen. Her skal mulighederne for at opføre ny bebyggelse og nye anlæg i kystområderne begrænses til det nødvendige, så det sikres, at de tilbageværende åbne kystlandskaber fortsat kan bevare deres karakter. Det eksisterende rensningsanlæg består af et sand- og fedtfang, primærtank, rådnetank, gastank, luftningstank, efterklaringstank, slamlagertank og slamafvander. Anlægget agtes ændret og udbygget som et aktivt slamanlæg med mekanisk, biologisk og kemisk rensning. De skærpede udlederkrav indebærer, at der skal etableres fuld kvælstoffjernelse ved nitrifikation og denitrifikation (nyt) samt biologisk fosforfjernelse (nyt) suppleret med kemisk fældning. Projektet omfatter også en slamlagerhal. I henhold til landsdækkende krav skal Ribe Kommune efter den 1. oktober 1999 råde over en opbevaringskapacitet svarende til 9 måneders slamproduktion. 15
17 Slamlagerhallen etableres under forudsætning af, at slammet kan bortskaffes til jordbrugsformål. Dette vil afhænge af slammets indhold af tungmetaller og miljøskadelige stoffer i øvrigt. Rundt om anlægget etableres der af landskabsmæssige hensyn en afskærmende beplantning bestående af træ- og buskarter, der er karakteristiske for området. Overskydende jord fra byggeriet vil eventuelt blive oplagt i volde rundt om anlægget. Af landskabsmæssige hensyn etableres den afskærmende beplantning i givet fald således, at den dækker ydersiderne af voldene, der maksimalt må være 2 m høje. Slamlagerhallen vil få en størrelse på ca m 2 og en højde på ca. 7,5 m. Med placeringsmulighed A kan slamlagerhallen placeres så tæt på den eksisterende slamafvandingsbygning, at slammet vil kunne føres via et lukket rørsystem (»muldvarpemetoden«) til slamlageret. Dette betyder, at slammet føres ind i slamlageret under en hård skorpe, så lugtgenerne fra anlægget reduceres. De nye proces- og efterklaringstanke placeres på arealet nord for det eksisterende rensningsanlæg. De bliver knap l m høje. Med placeringsmulighed B vil slamlagerhallen skulle placeres nordligst på udvidelsesarealet nord for det eksisterende rensningsanlæg, d.v.s. længst nede imod Ribe Å. Dette medfører, at også slamafvandingsbygningen må flyttes til denne placering, idet det er en forudsætning for anvendelse af»muldvarpemetoden«til at transportere slammet fra denne til slamlagerhallen, at afstanden mellem de 2 bygninger holdes på maksimalt m. Arealet, hvor bygningerne er tænkt placeret ved placeringsmulighed B, vil skulle påfyldes med mindst 0,75 m opfyldningsmateriale for at reducere risikoen for oversvømmelser med bagvand, d.v.s. vand fra Ribe Å, der stuves op i længerevarende perioder, hvor Kammerslusen er lukket på grund af høj vandstand i Vadehavet. De vigtigste processer på Ribe Rensningsanlæg er rensning af spildevand og efterfølgende behandling af restproduktet - slam. Vandbehandlingen og slambehandlingen forventes at ville foregå ens, uanset om placeringsmulighed A eller placeringsmulighed B udvælges. På rensningsanlægget vil der være 5 processer, inden det rensede spildevand kan tilledes Ribe Å. Først løber spildevandet igennem et indløbsbygværk, hvor der er mulighed for aflastning via et overløbsbygværk. Herefter sker der en mekanisk, biologisk og kemisk rensning og til sidst en efterklaring, hvor der sker en separering af renset spildevand og aktivt slam i afklaringstanke. Det aktive slam afvandes, centrifugeres og føres i et lukket rørsystem (»muldvarpemetoden«) over i slamlagerhallen. Her deponeres det midlertidigt, indtil det bortskaffes til jordbrugsformål. Slamlageret vil blive tømt 2 gange om året (forår og efterår) i sæsonen for markarbejde. Tømningen vil ske over en kort periode (ca. l uge) ved at slammet læsses over i høje udspredervogne. Miljømæssige konsekvenser Natur Grænsen for det særlige beskyttelsesområde (EF-fuglebeskyttelsesområde/Ramsarområde) ved Ribe Rensningsanlæg forløber i anlæggets nuværende vestskel. Derfor indebærer placeringsmulighed A, at et areal på ca. 0,75 ha ud til Bjerrumvej af det særlige beskyttelsesområde inddrages til rensningsanlægsformål. Til gengæld friholdes et areal på knap 1,75 ha mod nord ned imod Ribe Å, der ikke indgår i EF-fuglebeskyttelsesområdet/Ramsarområdet. Amtet og Ribe Kommune er indstillet på, at dette are- 16
18 al i givet fald kan overføres til det særlige beskyttelsesområde som kompensation for inddragelsen af arealet ud til Bjerrumvej. I EF-fuglebeskyttelsesområder og Ramsarområder kan der ikke umiddelbart planlægges for tekniske anlæg som f.eks. rensningsanlæg. Placeringsmulighed B indebærer, at udvidelsen af Ribe Rensningsanlæg som oprindeligt forudsat foretages nord for det eksisterende rensningsanlæg ned imod Ribe Å. Ved fastlæggelsen af afgrænsningen af det særlige beskyttelsesområde (EF-fuglebeskyttelsesområde/Ramsarområde) i Ribe Marsken er der sikret mulighed for en udvidelse af rensningsanlægget i denne retning. Floraen i området vurderes ikke at være værdifuld, hverken ved placeringsmulighed A eller placeringsmulighed B. Artsrigdommen er stærkt begrænset, og der er ikke observeret hensynskrævende arter i området. Det vurderes heller ikke, at området har nogen særlig betydning for padder og krybdyr. For fuglenes vedkommende vurderes det, at der på de berørte arealer ikke findes ynglende vadefugle. Området har utvivlsomt størst betydning for»åbenlandsarter«, der findes i de levende hegn, d.v.s. arter der er almindelige i det danske landskab. Området huser ikke kendte forekomster af fåtallige eller sjældne fuglearter. Det er vurderingen, at det areal af EF-fuglebeskyttelsesområdet/Ramsarområdet, som vil skulle inddrages til rensningsanlægsformål ved valg af placeringsmulighed A, ud fra en ornitologisk synsvinkel ikke er mere værdifuldt end det (større) areal nord for det nuværende rensningsanlæg ned mod Ribe Å, der som kompensation vil kunne friholdes og eventuelt overføres til EF-fuglebeskyttelsesområdet/Ramsarområdet. Tværtimod forekommer det ud fra et biologisk og specielt ornitologisk synspunkt mere formålstjenligt at friholde arealet nord for rensningsanlægget og forholdsvis tæt på Ribe Å fremfor arealet langs Bjerrumvej, der ligger noget længere væk fra åen. Arealet nord for placeringsmulighed A er forholdsvis lavtliggende og er i modsætning til arealet langs Bjerrumvej egnet til vedvarende græs i stedet for omdrift. Den private ejer vil kunne indgå en 5- eller 20-årig aftale med amtet om «miljøvenlig drift af græsarealer«. Det skal bemærkes, at Ribe Å foreslås udpeget som EU-habitatområde på grund af fiskearterne Snæbel og Flodlampret. Det er amtets opfattelse, at projektet ikke vil indebære forringelser af det foreslåede EU-habitatområde, der har betydelige konsekvenser for de nævnte fiskearter. Landskab og kulturhistorie Ribe Marsken er sårbar over for store tekniske anlæg. Det eksisterende rensningsanlæg er imidlertid godt indpasset i landskabet. Det ligger så tæt indpakket i afskærmende beplantning, at det er vanskeligt at få øje på, uanset hvorfra man anskuer det. Derved fremtræder anlægget stort set på samme måde som de få gårde og boliger, der ligger langs Bjerrumvej. Både placeringsmulighed A og placeringsmulighed B ligger i kulturhistorisk beskyttelsesområde i henhold til Forslag til Regionplan Her må der ikke udlægges areal til formål, der kan medføre forstyrrelse af jordlagene eller ødelæggelse af den kulturhistoriske helhed, medmindre det kan dokumenteres, at de kulturhistoriske interesser ikke tilsidesættes i væsentligt omfang. Den Antikvariske Samling i Ribe har i april 1998 foretaget en arkæologisk prøvegravning på arealerne ved Ribe Rensningsanlæg. Museet konkluderer på baggrund afprøvegravningen, at der ikke er noget arkæologisk til hinder for udbygningen af Ribe Rensningsanlæg. Museet oplyser dog, at en del af området skal undersøges nærmere, inden anlægsarbejdet påbegyndes. 17
19 Med henblik på en vurdering af de landskabsmæssige konsekvenser er der udarbejdet visualiseringer af det udbyggede rensningsanlæg, både med placeringsmulighed A og med placeringsmulighed B. Visualiseringerne fremgår af bilag l. Det er vurderingen, at anlægget med placeringsmulighed A vil være mere skånsomt for kyst- og marsklandskabet end med placeringsmulighed B. Med en udvidelse langs Bjerrumvej og ikke så langt ned imod åen vil anlægget bedre kunne indpasses i omgivelserne, herunder ved etablering af et slørende beplantningsbælte hele vejen rundt. Spildevandsudledning Det rensede spildevand fra rensningsanlægget vil fortsat skulle udledes til Ribe Å. Det vurderes, at rensningsanlægget efter udbygningen vil kunne overholde udlederkravene med god margin. Anlægget dimensioneres således, at der vil kunne ske udløb af urenset spildevand ca. 3,5 gange om året, f.eks. i forbindelse med tøbrud og tordenbyger. I forbindelse med udbygningen vil Ribe Kommune idriftsætte en aktiv styring af kloaknettet, hvilket kan reducere antallet af overløbshændelser fra overløbsbygværket og hermed udledninger af urenset spildevand. Ved udbygningen flyttes afløbsgrøften. En beboer i området har foreslået, at afløbsgrøften rørlægges fra rensningsanlægget til Ribe Å. Ribe Kommune er indstillet på at imødekomme dette forslag, selv om en rørlægning vil medføre, at der ikke vil ske en omsætning af spildevandet i afløbsgrøften. Omsætningen i afløbsgrøften vil imidlertid være så beskeden, at dette ikke har nogen betydning for Ribe Å. Ribe Å er i Regionplan 2004 og i Forslag til Regionplan 2008 målsat som laksefiskevand. Det er vurderingen, at målsætningen er opfyldt og fortsat vil være det efter ombygningen og udvidelsen af rensningsanlægget - også efter en senere tilslutning af yderligere kloakoplande. Hvis Ribe Kommune etablerer den mere centraliserede spildevandsstruktur ved tilslutning af yderligere kloakoplande, vil udledningerne fra de mindre rensningsanlæg, der i den forbindelse nedlægges, bortfalde. Udledningerne fra disse rensningsanlæg sker i flere tilfælde til små og sårbare vandløb med ringe fortyndingsforhold. Udledningen af spildevand til Ribe Å vil være den samme, uafhængigt af om rensningsanlægget placeres på placeringsmulighed A eller på placeringsmulighed B. Luft og lugt Udover udledningen af renset spildevand til Ribe Å vil der fra rensningsanlægget ske luftformig emission af bl.a. kuldioxid, metan og frit kvælstof som følge af de biologiske processer i anlægget. Bidraget til det naturlige baggrundsniveau vurderes at være af underordnet betydning. Emissionerne forventes ikke at ville give gener i omgivelserne. Emissionernes omfang vil være de samme, uafhængigt af om rensningsanlægget placeres på placeringsmulighed A eller på placeringsmulighed B. Under normal drift vil der ikke forekomme lugtgener fra rensningsanlægget. Lugtgener hos de nærmestboende naboer vil dog kunne forekomme i de ca. 2 uger om året, hvor slamlageret tømmes. Der vil også kunne forekomme lugt fra anlæggets proces- og efterklaringstanke, hvilket er normalt for rensningsanlæg. Lugten har karakter af»jordlugt«og findes normalt ikke videre ubehagelig. Det vurderes på den baggrund, at Miljøstyrelsens vejledende krav til lugt vil kunne overholdes. Der vurderes ikke være forskel på risikoen for lugtgener ved de to placeringsmuligheder. I forbindelse med en senere afskæring af de mindre rensningsanlæg og 18
20 etablering af trykledninger fra de pågældende kloakoplande vil der være risiko for svovlbrintedannelse og dermed for lugtgener. Der findes imidlertid tekniske løsninger, der kan afhjælpe sådanne eventuelle lugtgener. Støj For at undersøge den nuværende og den fremtidige støjbelastningen fra Ribe Rensningsanlæg i forhold til de nærmeste naboer, er der i august 1998 udarbejdet en støjrapport. Den viser, at de væsentligste støjkilder på det eksisterende rensningsanlæg er beluftningsbassin, slamdekanter og en generator. Disse støjkilder giver anledning til, at Miljøstyrelsens vejledende grænser for støj ikke er overholdt i skel til de 2 nærmeste naboer mod syd og øst. Overskridelserne af grænseværdierne er størst om natten. Efter udbygningen af rensningsanlægget forventes det, at grænseværdierne for støj vil være overholdt med god margin. Støjrapporten viser, at den støjmæssige forskel mellem placeringsmulighed A og B er meget lille. Andre forhold Rensningsanlæggets driftsprocedure og arbejdsrutiner tilrettelægges på en sådan måde, at både rensningsanlægget og personalets hygiejneforhold overholder de krav, som er gældende for rensningsanlæg og for øvrige tekniske anlæg, som forefindes på anlægget. Rensningsanlægget er tilsluttet og benytter de eksisterende indsamlingsordninger i Ribe Kommune (dagrenovationsindsamling, bortskaffelse af olie- og kemikalieaffald mv.). Eventuel forekomst af skadedyr på rensningsanlægget vil blive bekæmpet på normal vis. Arealet, hvor Ribe Rensningsanlæg ligger, er i Forslag til Regionplan 2008 udlagt som område med begrænsede drikkevandsinteresser. Grundvandet i området er af en kvalitet, der ikke egner sig til drikkevandsforsyning. Rensningsanlæggets bygnings- og anlægsdele udføres i tæt beton. Nedbør, som falder på bassinerne, vil indgå i vandbehandlingen på anlægget eller fordampe. Nedbør, som falder på arealerne mellem bassinerne, vil som hidtil sive ned i jorden. Det vurderes på den baggrund, at der ikke er risiko for jordforurening og nedsivning til grundvandet som følge af driften af rensningsanlægget. Undersøgte alternativer Andre placeringsmuligheder Som følge af Ribe Rensningsanlægs beliggenhed på grænsen til et i international sammenhæng værdifuldt naturområde er der overvejet andre alternative placeringsmuligheder vest for Ribe by. Amtet og Ribe Kommune er imidlertid enige om, at der ikke vest for byen findes reelle alternativer til en udbygning af det bestående rensningsanlæg. En placering af et nyt rensningsanlæg opstrøms Ribe by anses heller ikke for at være hensigtsmæssig. En sådan placering vil for det første betyde, at det fortyndede, rensede spildevand skal løbe i Ribe Å gennem Ribe by. For det andet er fortyndingsforholdene ringere opstrøms Ribe by, d.v.s. opstrøms tilløbet af Tved Å. Anvendelse af transportbånd ved placeringsmulighed B Ved valg af placeringsmulighed B, hvor slamlagerhallen placeres nord for procestankene, skal den eksisterende slamafvander flyttes. Et alternativ hertil kunne være at føre slammet til slamlageret nord for slamafvandingsbygningen via transportbånd. Det vil imidlertid forøge risikoen for lugtgener. Anvendelse af transportbånd vurderes derfor at være en miljømæssigt 19
21 noget dårligere løsning end anvendelse af»muldvarpemetoden«. Derfor bør slamafvanderen flyttes ved valg af placeringsmulighed B. Alternativer til den valgte teknologi Det er vurderingen, at den miljømæssigt bedste løsning p.t. er at anvende slammet til jordbrugsformål og herved udnytte de næringsstoffer, der findes i slammet. Denne løsning, der også i dag er den økonomisk mest fordelagtige, er baggrunden for, at projektet omfatter en slamlagerhal. Hvis det viser sig, at slammet ikke kan anvendes til jordbrugsformål, skal det forbrændes eller deponeres på en kontrolleret losseplads. Bortskaffelsen vil i givet fald kunne ske via det eksisterende containersystem, hvilket vil gøre slamlagerhallen overflødig. Hvis slammet ikke kan anvendes til jordbrugsformål, bør der etableres en løsning med et slammineraliseringsanlæg. I et sådant anlæg, der består af jordbassiner, sker der en betydelig reduktion (over 90%) af slammængderne. Ved tømning bortskaffes det mineraliserede slam normalt til jordbrugsformål, men hvis dette ikke kan lade sig gøre på grund af indholdet af tungmetaller og andre miljøskadelige stoffer, deponeres slammet på losseplads eller bortskaffes ved forbrænding. På grund af den betydelige vægtreduktion, vil det være væsentlig billigere af slutbortskaffe slammet efter mineraliseringen. O-alternativ O-alternativet indebærer, at Ribe Rensningsanlæg ikke udbygges. Dette vil betyde, at anlægget ikke vil kunne leve op til de skærpede udlederkrav. Som alternativ til udbygningen af Ribe Rensningsanlæg kunne Ribe Kommune vælge at bibeholde den nuværende spildevandsstruktur. Det vil kræve, at kloakoplande, der medfører en samlet spildevandsbelastning på mere end PE, skal afskæres til andet/andre rensningsanlæg. Da der ikke umiddelbart er andre rensningsanlæg i kommunen med tilstrækkelig overskydende kapacitet, vil denne løsning medføre, at der vil skulle etableres yderligere rensningskapacitet andetsteds i kommunen. I givet fald vil Ribe Kommune være nødt til at foretage renoveringer og udbygninger på andre eksisterende rensningsanlæg eller nyetablere et eller flere (mini)rensningsanlæg andetsteds i kommunen med deraf følgende miljømæssige konsekvenser. En af de miljømæssige konsekvenser vil være, at der vil blive forøget spildevandsudledning længere opstrøms i Ribe Å- systemet. En anden konsekvens vil være, at man må bibeholde udløbene fra en række eksisterende, mindre rensningsanlæg til nogle betydeligt mindre og dermed mere følsomme recipienter med langt dårligere fortyndingsforhold end Ribe Å. Sammenfattende konklusion På baggrund af de foretagne natur-, landskabs- og miljømæssige vurderinger findes placeringsmulighed A at være den bedste løsning for en udbygning af Ribe Rensesanlæg. Det skyldes især følgende: - At det ud fra et biologisk og specielt ornitologisk synspunkt er mere formålstjenligt at friholde arealet nord for rensningsanlægget og forholdsvis tæt på Ribe Å fremfor arealet langs Bjerrumvej og længere væk fra åen. -At placeringsmulighed A vil være mere skånsom for kyst-, marsk- og kulturlandskabet end placeringsmulighed B. 20
22 AMTSRÅDETS VURDERING AF DEN OFFENTLIGE DEBAT OM FORSLAGET TIL REGIONPLANTILLÆG Der er indkommet bemærkninger til forslaget til regionplantillæg og VVMredegørelsen fra: Miljø- og Energiministeriet Forsvarsministeriet Aage Bjerrum Hansen, Bjerrumvej 2, Ribe Jørgen Bjerrum, Bjerrumvej 16, Ribe Peter Bjerrum, Bjerrumvej 6, Ribe Generelle bemærkninger til regionplantillægget Miljø- og Energiministeriet oplyser, at Skov- og Naturstyrelsen på baggrund af den foretagne konsekvensvurdering ikke finder, at anlægget er i modstrid med EF-habitatdirektivet forpligtigelser, idet det efter direktivet er muligt at gennemføre planer og projekter, såfremt disse ikke forringer området og dets integritet. På den baggrund finder Miljø- og Energiministeriet, at der kan tillades en fravigelse fra bekendtgørelsens forbudsbestemmelser (i særlige tilfælde og under respekt af EF-habitatdirektivets artikel 6), således at der ikke er grundlag for at gøre indsigelse mod forslaget til regionplantillæg for udbygning af Ribe Rensningsanlæg. Forsvarsministeriet oplyser, at man ikke har nogle bemærkninger til forslaget til regionplantillæg. Amtsrådets vurdering: Amtsrådet har noteret sig Miljø- og Energiministeriets og Forsvarsministeriets bemærkninger Afledte justeringer: Ingen. Placeringsmulighed A og placeringsmulighed B Miljø- og Energiministeriet bemærker, at Skov- og Naturstyrelsen har udtalt, at det allerede ved fastlæggelsen af de endelige grænser for EFfuglebeskyttelsesområderne i 1994 var kendt, at skærpede miljøkrav ville nødvendiggøre en udvidelse af rensningsanlægget senest i 1999, hvorfor der til udbygningen blev udtaget et areal af beskyttelsesområdet (placeringsmulighed B). Ændret teknologi samt amtets konsekvensvurdering i forhold til internationale beskyttelsesområde betyder imidlertid, at den naturmæssigt og landskabsmæssigt mest hensigtsmæssige placering - ikke mindst i relation til de EU-retslige forpligtigelser - er placeringsmulighed A. Her vil anlæggets udbygning ikke komme så tæt på Ribe Å som ved mulighed B. Sammen med amtets henstilling til Miljø- og Energiministeriet om at inddrage det i 1994 udtagne areal i det internationale naturbeskyttelsesområde, vil det give mulighed for den naturmæssigt bedste løsning. Det er Skov- og Naturstyrelsens vurdering, at planforslagets placeringsmulighed A er den mest fordelagtige for såvel plante- og dyreliv som for de landskabelige værdier. 21
23 Jørgen Bjerrum anfører, at placeringsmulighed A er den mindst dårlige løsning, fordi denne placering vil skæmme landskabet mindst. Peter Bjerrum kan tilslutte sig VVM-redegørelsens begrundelser for valg af placeringsmulighed A, hvor der fortrinsvis udbygges langs Bjerrumvej. Denne placering vil også for ham som nabo være at foretrække, fordi en udbygning mod nord vil komme nærmere på hans ejendom og desuden mere eller mindre forhindre udsyn mod engene og åen i nordvestlig retning. Han finder derfor, at der bør søges dispensation fra EF-fuglebeskyttelsesreglerne for det pågældende område. Amtsrådets vurdering: På baggrund af de foretagne natur-, landskabs- og miljømæssige vurderinger og de indkomne bemærkninger i den offentlige debat finder amtsrådet fortsat, at placeringsmulighed A er den bedste løsning for en udbygning af Ribe Rensningsanlæg. Retningslinie 30.4 ændres, så det fastlægges, at rensningsanlæggets udbygning skal finde sted under anvendelse af placeringsmulighed A. Afledte justeringer: Retningsline 30.4 ændres, således at den får følgende ordlyd: Der skal reserveres areal som vist på kort l til udvidelse af Ribe Rensningsanlæg som et aktivt slammineraliseringsanlæg med mekanisk, biologisk og kemisk rensning på del af matr. nr. 287 au, 287 L 291 a og 291 b Søndermarken, Ribe Jorder. Området, der ved lokalplanlægning skal overføres til byzone, skal afskærmes med en mindst 6 m bred, effektivt slørende beplantning bestående af træ- og buskarter, der er karakteristiske for området. Beplantningen kan etableres på volde af overskudsjord fra anlægsarbejdet, forudsat at den dækker voldenes yderside. Voldene, hvis højde ikke må overstige 2 m, skal udformes således, at de falder naturligt ind i omgivelserne. Det eksisterende levende hegn langs Bjerrumvej vest for rensningsanlægget skal bevares og indgå i den afskærmende beplantning. De arealer nord for rensningsanlægget ned imod Ribe Å, der ikke ligger i EF-fuglebeskyttelsesområde og Ramsarområde overføres til særligt beskyttelsesområde, jf. retningslinie 18.1." Slam og slamlagerhal Aage Bjerrum Hansen mener, at en slamlagerhal i den størrelse er skæmmende i et naturområde. Hvorfor skal slamlagerhallen placeres på jorden, kan den ikke delvis nedgraves? Han spørger desuden, om slammet kan afsættes til jordbrugsformål. Hvorfor skal slammet afvandes? Kan man ikke dræne det og føre drænvandet tilbage til anlægget? Derved kan man spare at etablere tag over og derved igen reducere højden. Jørgen Bjerrum anfører, at den 7,5 m høje hal formentlig vil være langt mere synlig i landskabet end billedet viser. Da der næppe er nogen landmænd, der vil modtage slam fra anlægget, og fordi der kan forventes støj og lugt, når slamlagerhallen skal tømmes, anbefaler han som nabo (afstand på ca. 400 m), at man i stedet etablerer et slammineraliseringsanlæg. Peter Bjerrum mener, at en hal på m 2 og 7,5 m høj uundgåeligt vil komme til at fremtræde som et markant fremmedelement i landskabet, og efter hans opfattelse i højere grad end det fremgår af de visualiseringer, der er foretaget. 22
24 På baggrund af ovenstående, de forventede lugt- og støjgener i forbindelse med tømning af lageret og det tvivlsomme i, om slammet i det hele taget kan anvendes til jordbrugsformål, foreslår han, at slamlagerhallen helt udgår af projektet, og at der i stedet anlægges et slammineraliseringsanlæg. Amtsrådets vurdering: Ribe Kommune har oplyst, at slamlagerhallen bygges i stålplader i en dæmpet ikke-reflekterende grøn farve. Garagen i alternativ A bygges i mokkabrune mursten, mens den i alternativ B bygges i stålplader. Møller og Grønborg A/S, der har udarbejdet visualiseringerne, har vist de fremtidige bygninger i en lidt mørkere farve, end den kommunen har angivet, for netop at tydeliggøre bygningerne. Det er således amtsrådets opfattelse, at det i rimelig grad fremgår af visualiseringerne, hvordan bygningerne vil fremtræde i landskabsbilledet, og at resultatet vil være acceptabelt. Miljø- og Energiministeriets bekendtgørelse nr. 823 af 16. september 1996 om anvendelse af affaldsprodukter til jordbrugsformål angiver grænseværdier for indholdet af tungmetaller og miljøfremmede stoffer i spildevandsslam til udbringning af arealer, der anvendes til jordbrugsformål. En analyse af spildevandsslammet fra Ribe Rensningsanlæg, udtaget den 28. august 1998, viste overholdelse af alle gældende krav for indholdet af tungmetaller og miljøfremmende stoffer. Slammet må således udbringes på landbrugsjord. De skærpede tungmetalkoncentrationskrav, som ifølge ovennævnte bekendtgørelse træder i kraft efter den 30. juni 2000, overholdes også. Indholdet af én gruppe af miljøfremmende stoffer, NPE, vil dog med den nuværende koncentration overskride de grænseværdier, der bliver gældende pr. 30. juni Hvis det således ikke lykkes Ribe Kommune at nedbringe koncentrationen af NPE i slammet, vil slammet ikke kunne udbringes på landbrugsjord efter den 30. juni Ribe Kommune har overfor amtet oplyst, at slamlageret ikke er projekteret i detaljer, hvorfor en eventuel nedgravning/sænkning af slamlaget ikke er nøjere vurderet. Der skal i den forbindelse tages højde for oversvømmelse fra Ribe Å. Kommunen oplyser desuden, at det er vanskeligt at afvande/dræne slammet, da massen er kompakt. Ved sammenblanding med et strukturmateriale vil slammet kunne afvandes i en vis udstrækning. Fordampning af vandet i slammet er også en mulighed. Rensningsanlæggets slamlager bygges derfor med tag for at undgå mere vand (regnvand) i slammet. Afledte justeringer: Ingen. Lugtgener Jørgen Bjerrum oplyser, at Ribe Kommune lovede, at der ikke ville opstå lugtgener fra anlægget, da det blev etableret. Kendsgerningen er, at der er lugtgener, når vinden kommer fra øst. Det må derfor være et krav, at der ikke opstår yderligere lugtgener. Peter Bjerrum peger på, at der allerede med det nuværende anlæg er lugtgener. Han undrer sig over oplysningen om, at der ikke længere modtages septictankslam på rensningsanlægget, da der dagligt passerer slamsugere forbi hans bolig, og da udtømningsbrønden ved rensningsanlægget er særligt markeret med en afmærkningspæl i fluorescerede, rød farve. Oplysningen om svovlbrintedannelse og deraf følgende lugtgener efter udbygningen er bekymrende, og de nærmere afhjælpningsmuligheder ikke overbevisende. Det må være et ufravigeligt krav, at en udbygning ikke medfører større og flere lugtgener, end dem naboerne allerede har. 23
25 Amtsrådets vurdering: Amtet skal påse, at der ikke opstår væsentlige lugtgener. Dette gælder såvel for lugtgener i forbindelse med tømning af en slamlagerhal som lugtgener, der måtte opstå ved tilslutning af de små rensningsanlæg. I VVM-redegørelsen er der nævnt teknikker til undgåelse af svovlbrinteemission ved tilslutning af mindre rensningsanlæg. Der er tale om afprøvede teknikker, som har vist sig at fungere i praksis. Amtsrådet vurderer således, at der er mulighed for at undgå eventuelle lugtgener fra eventuelle tilslutningsledninger. Hvis det imod forventning skulle vise sig, at lugtemissionerne overskrider grænseværdierne, vil amtet kunne meddele påbud om afhjælpende foranstaltninger i medfør af miljøbeskyttelseslovens 30. Ribe Kommune har overfor amtet oplyst, at der ikke modtages septictankslam fra enkelte ejendomme i dag, men at der modtages slam fra de mindre, offentlige rensningsanlæg i kommunen. Afledte justeringer: Ingen. Støjgener Jørgen Bjerrum oplyser, at støj også opleves ved østlig vind. Derfor bør det være et krav, at støjemissionen ikke forøges. Aktiviteterne omkring slamlagerhallen vil utvivlsomt bidrage til støjbelastningen. Også af denne grund bør man vælge slammineraliseringsmetoden. Peter Bjerrum henviser til, at der er udarbejdet en rapport om den nuværende og fremtidige støjbelastning af de nærmeste naboer. Som nærmeste nabo betragtes dog kun nabo mod syd og vest. Ifølge VVM-redegørelsen bor naboen mod vest 350 m fra rensningsanlægget, mens han selv bor 100 m fra anlægget (øst for dette). Hvorfor er der foretaget støjmåling hen imod naboen mod vest? Medmindre der er tale om en fejl, hvor der er skrevet "vest" i stedet for "øst", insisterer Peter Bjerrum på, at der foretages nye målinger, da støjbelastningen utvivlsomt er større hos ham end hos den vestlige nabo, når afstanden og de fremherskende vindretninger tages i betragtning. Såfremt slamlagerhallen opføres, finder han, at støjbelastningen vil stige i et uacceptabelt omfang, fordi der ifølge VVM-redegørelsen dagligt i en periode på 2 uger om året skal bortkøres 20 lastbillæs. Han mener derfor, at planerne om slamlagerhallen bør opgives til fordel for et slammineraliseringsanlæg. Amtsrådets vurdering: Der er tale om en fejl. Støjmålingerne er foretaget mod syd og mod øst. Der er således foretaget støjmålinger mod Peter Bjerrums ejendom, og de viser at støjforholdene er acceptable. Ødegaard & Danneskiold Samsøe, Jylland ApS, der har udarbejdet støjrapporten, har vurderet, at selv med 20 lastbiler pr. dag ved bortkørsel af slam over kun to uger om året, er grænseværdierne for støj være overholdt. Afledte justeringer: Den nævnte fejl rettes i det ikke-tekniske resumé af VVM-redegørelsen. Jord- og grundvand Aage Bjerrum Hansen mener, at VVM-redegørelsens redegørelse for påvirkningen af grundvandet er mangelfuld. Der udvindes drikkevand fra området, og kun en fuldstændig rørlægning kan tilgodese dette. 24
26 Peter Bjerrum mener ikke, at der er fremført nogen dokumentation for, at grundvandet i området er af en kvalitet, der ikke egner sig til drikkevandsforsyning. Han spørger, om det ikke er rensningsanlægget i sig selv, som forårsager denne forringelse af drikkevandet. Der er på hans ejendom en år gammel drikkevandsboring i 80 m dybde. Den har tidligere altid givet rent og fejlfrit drikkevand. Imidlertid blev det ved en undersøgelse ved Miljø- og Levnedsmiddelkontrollen i 1994 konstateret, at vandet var lettere bakterielt forurenet og havde for højt indhold af fosfor. Han forespørger på den baggrund, om rensningsanlæggets nære placering kan være årsag til denne forurening, der ham bekendt ikke var til stede før Amtsrådets vurdering: Ribe Amt har ikke oplysninger om, at der indvindes drikkevand i området, herunder heller ikke om den omtalte drikkevandsboring. Det generelle krav til afstanden mellem drikkevandsboringer og f.eks. nedsivningsanlæg for spildevand er 300 m, når strømningen går fra nedsivningsanlæg mod boring. Dette krav er opstillet, fordi bakterier ikke kan overleve denne transport. Hvis drikkevandsboringen ligger i tilknytning til bygningerne, er afstanden til rensningsanlæget ca. 400 m. Det er amtets erfaring, at der vil være et højere vandspejl i en drikkevandsboring end i en markvandingsboring. Hvis det er tilfældet, vil der ikke være risiko for, at eventuelt udsivende spildevand fra rensningsanlægget kan nå drikkevandsboringen, hverken nu eller efter udbygningen. Uforurenet grundvand i 80 m's dybde kan have forhøjet indhold af fosfor. Bakterieindholdet skyldes sandsynligvis en fejl i anlægget, men der kan også være tale om nedsivning af overfladevand langs brøndboret, idet ældre boringer (30 år) ikke blev forseglet. Mens pumpen kører, vil der opstå nedadrettet tryk i umiddelbar nærhed af boringen. Rensningsanlægget bygges i tæt beton. Grundvandet strømmer fra anlægget mod åen, så en eventuel mindre læk vil ikke kunne berøre den nævnte drikkevandsboring. Afledte justeringer: Ingen. Øvrige forhold Jørgen Bjerrum gør opmærksom på, at hans jord, som er udpeget som særligt følsomt landbrugsområde, både er drænet og kan vandes. Ved almindelig omdrift kan den yde udbytter, der tåler sammenligning med de gode lerjorde. Amtsrådets vurdering: Særligt følsomme landbrugsområder har kun betydning i forhold til administrationen af de miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger. Områdeudpegningen er således ikke et udtryk for jordens dyrkningsegenskaber. Afledte justeringer: Ingen. 25
27 RIBE KOMMUNE RIBE BY - VEST RIBE RENSNINGSANLÆG LOKALPLAN02.il
28 Denne lokalplan er udarbejdet af Teknisk Forvaltning, Ribe Kommune, i juli Lokalplanen er vedtaget af Ribe Byråd ved 1. behandlingen den 27. august 1998 og endelig vedtaget ved 2. behandlingen den 28. januar Tryk: Ribe Amts Trykkeri
29 INDHOLD: 0. Indledning 2 0. Fremlæggelse og vedtagelse 2 REDEGØRELSE: 1. Lokalplanens indhold Forholdet til den øvrige planlægning for området Lokalplanens retsvirkninger... 6 LOKALPLANENS BESTEMMELSER: l. Lokalplanens formål Område og zonestatus Områdets anvendelse Udstykninger Vej- og parkeringsforhold Lednings-, antenne- og belysningsanlæg Bebyggelsens omfang og placering Bebyggelsens ydre fremtræden Ubebyggede arealer Forudsætninger for ibrugtagen af ny bebyggelse Servitutter Tilladelser eller dispensationer Vedtagelsespåtegning KORTBILAG: 1. Eksistrerende forhold... l : Det nye anlæg... l : Matrikelplan... l : Facader 5. Foto-illustration TILLÆG NR. 11 TIL KOMMUNEPLAN
30 INDLEDNING: Denne del af hæftet indeholder lokalplanen for udvidelse af Ribe Rensningsanlæg på Bj er rumvej. Idet VVM-redegørelsen behandlede 2 løsningsforslag, alternativ A og B, til udsendelse i off. høring, blev der udarbejdet 2 lokalplanforslag, således at begge løsninger kunne gennemføres. Ved 2. behandlingen vedtog man alternativ A, og det er denne løsning følgende lokalplan omhandler. Kommunen skal efter Lov om Planlægning lade udarbejde en lokalplan, før der gennemføres større bygge- og anlægsarbejder. Lokalplanen er det retslige grundlag for at kunne iværksætte anlægs-, bygge- og beplantningsarbejder m.v. Det er således lokalplanen, der skal sikre overensstemmelse med kommunens overordnede og øvrige planlægning. Pligten til at udarbejde lokalplaner er med til at sikre borgernes kendskab til planlægningen. Redegørelsen beskriver hensigten med lokalplanen og forholdet til anden planlægning. Efter redegørelsen følger de retsgyldige lokalplanbestemmelser. FREMLÆGGELSE OG VED- TAGELSE: Lokalplanforslagene for alternativ A og B blev vedtaget ved 1. behandlingen i Ribe Byråd den 27. august 1998 og var offentligt fremlagt i 8 uger fra den 6. oktober 1998 til den 1. december Lokalplanen for alternativ A er vedtaget af Ribe Byråd ved 2. behandlingen den 28. januar Den er offentliggjort og gældende fra den 16. februar 1999.
31 REDEGØRELSE TIL LOKALPLAN NR for Ribe Rensningsanlæg 1. LOKALPLANENS 1.1 Intentionerne bag lokalplanen: INDHOLD: Lokalplanen omfatter det eksisterende rensningsanlæg på Bjerrumvej nr. 10 vest for Ribe by samt en udvidelse heraf mod vest langs vejen. Baggrunden for udarbejdelsen af lokalplanen er, at Ribe Kommune står foran at skulle udbygge Ribe Rensningsanlæg, så det kan overholde de skærpede udledningskrav og tage den merbelastning, som i fremtiden vil blive tilsluttet rensningsanlægget. 1.2 Lokalplanens indhold: Det er formålet med lokalplanen at fastlægge retningslinier for bygningsændringer og -udvidelser samt for tekniske anlæg og terrænændringer. Rensningsanlæggets slambehandlingsproces vil ved denne udvidelse blive ændret således, at funktionen med udrådning af slammet i en rådnetank forsvinder. I stedet vil slammet ved kold hydrolyse og ved gennemgang i 3 proces-tanke blive nedbrudt og efterfølgende passere 2 klaringstanke, inden det forlader rensningsanlægget. De nye tanke vil blive placeret nord for de ekst. tanke og bassiner. Mod vest vil der blive placeret et slamlager, som p. g. a. tekniske forhold ikke kan ligge længere væk end m fra den ekst. slamafvandingsbygning. Slammet skal føres via et "muldvarperør" fra slamafvandingsbygningen til slamlageret, så ny slam hele tiden vil være indhyllet i en hård skorpe. Slamlagerets størrelse bliver ca m 2 vec fuld belastning af rensningsanlægget og med det pålagte lovkrav orr en opbevaringsperiode på 9 måneder.
32 Arealoversigt: Eksisterende grund m 2 Ny grund incl. udvidelse: m 2 Eksisterende bygninger m 2 Nye bygninger m 2 Bygninger der nedrives 581 m 2 Bebyggelsesprocent i dag (bygninger, tanke m.v.) 18 % Bebyggelsesprocent for planlagt anlæg 13 % Lokalplanens max B % 20 % 2. LOKALPLANENS FOR- HOLD TIL DEN ØVRIGE PLANLÆGNING FOR OMRÅDET: 2.1 Forholdet til gældende Regionplan samt Region planforslag for Ribe amt: Der henvises til vedhæftede Regionplantillæg og VVM-redegørelse for en nærmere redegørelse for de miljøtekniske forhold, den miljømæssige påvirkning af omgivelserne og de evt. alternative placeringsmuligheder. VVM-redegørelsen anbefaler, at der skal udbygges på det i denne lokalplan viste sted, d.v.s. jfr. alternativ A. Ifølge den nugældende Regionplans kap ligger rensningsanlægget i "særligt beskyttelsesområde". Ifølge forslag til ny Regionplan, kap. 18.1, er der med grænsedragningen af det særlige beskyttelsesområde givet mulighed for at udbygge mod nord ned mod Ribe A. Denne lokalplan peger i stedet på en udbygning af rensningsanlægget mod vest og kun en mindre del mod nord. Der skal således inddrages lidt af det særlige beskyttelsesområde mod vest, mod til gengæld ikke at gå så langt ned mod åen. Denne løsning vil klart være bedre for naturen og fuglelivet. Ifølge den nugældende Regionplans kap ligger rensningsanlægget i "værdifuldt kystlandskab" og indenfor kystnærhedszonen. Ifølge forslag til ny Regionplan, kap. 19.1, er Ribe Rensningsanlæg og den påtænkte udvidelse udenfor "værdifuldt kystlandskab", men ligger indenfor kystnærhedszonen. En udbygning langs Bjerrumvej i stedet for ned mod Ribe A, vil klart være bedre for kyst- og marsklandskabet, idet der langs vejen i forvejen er bebyggelse og beplantning, mens der ned mod Ribe Å er åbent udsyn over marker og marsk. Ifølge forslag til ny Regionplan, kap. 20.2, er Ribe Rensningsanlæg og
Lokalplan 4. 126. Område til udvidelse af Hejlsminde Strand Camping. Luftfoto af området
Lokalplan 4. 126 Område til udvidelse af Hejlsminde Strand Camping Luftfoto af området Christiansfeld Kommune dec. 2003 Lokalplan nr. 4.126 - område til udvidelse af Hejlsminde Strand Camping LOKALPLAN