Viden om virkning er vigtig for velfærden | SFI
Skrevet af direktør Merete Konnerup & projektkoordinator Maiken Pontoppidan, SFI Campbell – Det nordiske Campbell center den 14. august 2008
Sociale indsatser kan vise sig at være virkningsløse – eller i værste fald være direkte skadelige for klienterne. Derfor er der brug for solid viden om, hvad der virker eller ikke virker. Den viden har SFI Campbell siden 2002 været med til at opbygge og formidle gennem systematiske forskningsoversigter.
Solid effektforskning og de sociale klienter
En kvinde ringer til SFI Campbell og beder om hjælp. Hun har læst på centrets hjemmeside om den positive virkning af kognitiv adfærdsterapi til adfærdsvanskelige unge. En international forskningsoversigt (et Campbell Review) viser, at unge på institution har mindre risiko for at begå ny kriminalitet, hvis de bliver tilbudt kognitiv adfærdsterapi. ”Det her har min søn brug for. Han har svært ved at styre sine følelser, han er meget aggressiv, han er på vej ud i kriminalitet. Når jeg læser jeres artikel, kan jeg se, at min søn passer på en prik til målgruppen. Jeg vil gerne have, at han får de redskaber, han har brug for til at håndtere sine følelser,” siger den bekymrede mor. Hun bliver af Campbell-medarbejderen opfordret til at gå til VISO samt printe artiklen ud og tage den med til kommunen.
Hvis du går gennem døren til et hospital, kan du i langt højere grad være sikker på, at den service, du modtager, bygger på solid viden om, hvad der virker og ikke virker, end hvis du træder over dørtærsklen til socialkontoret. Det er uhyre problematisk. Det værste, der kan ske, er nemlig ikke, at den sociale indsats er virkningsløs. Det værste, der kan ske, er, at den sociale indsats direkte skader klienterne. Og vi taler vel og mærke om indsatser, der i visse tilfælde kan være tvunget igennem af de offentlige myndigheder. Nogle få eksempler på skadelige sociale indsatser er: Øget støtte til mentalt handicappede ældre i deres eget hjem har ført til dødsfald. Psykologisk krisehjælp har ført til øget stress. Skoleprogrammet DARE rettet mod misbrug har ført til øget misbrug. Fastholdelses/genfødsels-terapi har ført til dødsfald og alvorlige skader. Sorgrådgivning har ført til øget depression.
Solid international effektforskning har yderligere fundet uventede bivirkninger af en lang række andre velmenende indsatser. Alene af den grund står danske politikere, embedsmænd og forskere på det social- og velfærdspolitiske felt over for en meget stor etisk udfordring i lyset af den svage danske tradition for solid effektforskning.
At undersøge effekten af indsatser kun for at sikre sig mod utilsigtede bivirkninger er uhyre nødvendigt men ikke særligt ambitiøst. Solid effektforskning, som den der bliver formidlet af SFI Campbell, kan også – og gør det ofte – dokumentere direkte positive effekter af lang række indsatser fx: Kognitiv adfærdsterapi reducerer seksuelt misbrugte børns angst. Psyko-sociale behandlingsmetoder virker fire gange bedre end medicin over for depression hos børn og unge. Undervisningsforløb mindsker børns mobning. Ældre bliver mindre ensomme, hvis de kommer med i gruppeaktiviteter. Fysisk aktivitet giver børn med adfærdsproblemer større selvværd.
Hvordan arbejder SFI Campbell?
SFI Campbell støtter produktion og formidling af systematiske forskningsoversigter (Campbell Reviews) på det social- og velfærdspolitiske felt. Kvaliteten af oversigterne kontrolleres i det uafhængige forskningsnetværk – Campbell samarbejdet. SFI Campbell samarbejder tæt med en lang række organisationer på det social- og velfærdspolitiske felt om at sikre praksis-relevans i oversigterne og en effektiv formidling af resultaterne. Ved at centeret samler og formidler erfaringerne fra solide effektstudier, bliver det i højere grad muligt at basere det daglige sociale arbejde på den aktuelt bedste viden om, hvad der virker – og ikke virker. Det er muligt at læse mere på centerets hjemmeside www.nc2.net
Hvem bruger SFI Campbells viden?
Det er af afgørende betydning for SFI Campbell, at den viden, centret formidler, bliver brugt. Ved systematisk overvågning har centret kunnet registrere, at både kommuner, regioner, fagforeninger, styrelser, råd, nævn, selvejende institutioner, videns- og formidlingscentre og medier bruger viden fra SFI Campbell.
Organisationernes praktiske brug af SFI Campbells viden har igennem årene ændret sig fra input i den generelle debat til i højere grad at holde medarbejderne informeret om effekten af relevante indsatser. Dagspressen benytter SFI Campbell som udgangspunkt for nyhedshistorier om nye forskningsresultater og generelle artikler om velfærdspolitiske emner. Materiale fra SFI Campbell er desuden med i pensum på den sociale kandidatuddannelse og andre uddannelser på det sociale felt.
Solid effektforskning og pædagoger og socialrådgivere
Hver dag står socialrådgivere og pædagoger over for vanskelige valg i deres arbejde med at føre social- og velfærdspolitikken ud i livet. Det er valg, der har afgørende indflydelse på menneskers liv og fremtid.
Er det overhovedet muligt at måle effekten af social- og velfærdspolitiske indsatser? Nej - har indtil for nylig været det implicitte svar, der har løbet som en rød tråd igennem den socialpolitiske debat. Praktikere har derfor meget naturligt været af den opfattelse, at deres beslutningsgrundlag i arbejdet med klienterne nødvendigvis måtte bestå især af egen indlevelse, erfaring og dømmekraft. Men selvom solid effektforskning på det sociale felt halter bagefter mange andre forskningsfelter, der også beskæftiger sig med mennesker følelser og adfærd, så er den dog ikke helt fraværende. Og mange af de indsatser, der anvendes i Danmark, er heldigvis hentet fra lande med en langt stærkere effekt-forskningstradition end Danmark. Effekterne af en bestemt indsats kan selvfølgelig ændre sig, når den bliver taget i brug i en dansk sammenhæng, men et naturligt første skridt er at undersøge, hvad den internationale effektforskning kan siger. Det er netop, hvad SFI Campbells forskningsoversigter gør, mens centeret utålmodigt ser frem til, at der bliver lavet flere solide danske effektstudier, der kan inkluderes i forskningsoversigterne i fremtiden. Og der er grøde på området, SFI Campbell kunne således i nyhedsbrev nr. 4 i 2007 liste syv igangværende og nyligt afsluttede danske lodtrækningsforsøg på det sociale og tilgrænsende områder: ”At måle bløde værdier på den hårde måde”.
Både pædagoger og socialrådgivere har de seneste år i langt højere grad end tidligere efterlyst mere viden om effekt. Og SFI Campbells forskningsoversigter har bidraget til at understøtte dette nye fokus på evidens-baseret politik og praksis.
Viden om virkning og velfærdssamfundet
Viden om effekten af den kommunale service er ligeledes dukket op som et centralt tema i de seneste års kommunalaftaler. Og SFI Campbell kan se, at KL og kommunerne i stadigt stigende grad og i mange forskellige sammenhænge trækker på den viden centeret formidler.
At viden om effekter nu for alvor er kommet på den politiske dagsorden viser sig yderligere i regeringens ”FORSK 2015 – et prioriteringsgrundlag for strategisk forskning”, maj 2008, hvor styrket viden om virkningen af væsentlige samfundsindsatser er et strategisk forskningstema:” ”Et velfærdssamfund som det danske forsøger at løse mange og svært gennemskueli­ge opgaver… Forskning i, hvad der vir­ker, og hvad der ikke virker, skal åbne nye muligheder og bidrage til en mere systematisk videnbasering af stør­re praksisområder…Temaet er relevant for en lang ræk­ke sam­funds­felter, hvor man søger viden om, hvad der virker, og hvad der ikke virker. Social- og in­te­gra­tions­indsatser, uddannelse, politi og retsvæsen, skatte og arbejdsmarkeds­politik, sund­hed, forebyg­gel­se og behandling samt miljø og klima er eksempler på områder, der har stor sam­funds­­mæssig be­tyd­ning og bevågenhed, og hvor der er et væsentligt potentiale for styrket brug af evi­dens­­ba­se­ring – både i forhold til de politiske beslutningsprocesser og i forhold til indsatsernes prak­tiske im­ple­­men­te­ring.”
Mere solid viden om virkningen af de social- og velfærdspolitiske indsatser er også afgørende for, hvorledes ressourcerne på nationalt plan bliver prioriteret. Der er jo mange andre behov inden for fx sundhed, miljø og uddannelse, der trænger sig på bevæbnet med solid dokumentation. SFI Campbell har generelt bidraget til at opruste social- og velfærdspolitikken med solid dokumentation af effekt, hvilket bliver bekræftet i Rigsrevisionens beretning nedenfor.
SFI Campbell set af andre
Rigsrevisionen skriver i ”Beretning om viden om effekter af de socia­le indsatser”, juni 2008 at: ”SFI Campbell udgør et centralt tiltag i Velfærdsministeriets bestræbelser på at basere socialpolitik og –praksis på viden om effekt.”, og Rigsrevisionen betoner yderligere betydningen af SFI Campbells formidlingsindsats: ”Det er primært SFI Campbell og til dels Servicestyrelsen, der på nuværende tidspunkt formidler viden om effekt.”
Endelig er centeret blevet evalueret af et uafhængigt panel både i 2004 og i 2007 – begge gange positivt – senest med konklusionen: ”at centeret i de forløbne fem år har bevist sin eksistensberettigelse. SFI Campbell har gjort en stor, vellykket indsats for at få anerkendt betydningen af evidens på det sociale område, … Evalueringspanelet anbefaler, at SFI Campbell fortsætter, at centeret får en permanent bevilling på finansloven….Evalueringspanelet anbefaler, at SFI Campbell får en bevilling, der ligger ca. 20 pct. over det nuværende niveau.”
Økonomisk underlag for centeret
SFI Campbell blev etableret i 2002 ved en midlertidig satspuljebevilling på 5 mio. kr. pr. år for 2002-5. Den bevilling blev i 2004 forlænget med en midlertidig satspuljebevilling af samme størrelse for 2006-8. Ved satspuljeforhandlingerne i februar 2008 fik centeret en ét-årig bevilling på 3 mio. kr. for 2009.