Pitemål - Wikipedia's Pitemål as translated by GramTrans
Wikipedia's Pitemål as translated by GramTrans
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Pitemål fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-05-25 14:34:05. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
Pitemål ("Peitmal" eller "bonschka" på dialekten) er en norrbottnisk dialekt , som er en slags bondske , og som stammer fra oldnordiske . Pitemålen tales i hele Pite älvdal , dvs. fra kystbyerne ved Bottenviken og videre vestpå et titalsmil op efter Pite floddal. Dialekterne i Norrbotten følger i princippet altid de gamle stor-sogngrænser, hvorpå Pitemålen pludselig overgår til Lulemål så snart man har passeret den gamle sognegrænse over Rosvik .
På grund af Pite floddals isolerede beliggenhed har dette Piteelvdalmål folkets sprogbrug beholdt den grammatiske struktur og udtalen af mange gammelsvenskord. Men bondsken er blevet udviklet på senere tid og "blevet forsvensket" til denne grad at kraftige dialektale forskelle nu findes mellem forskellige byer, samt mellem kystbefolkningen og indlandet. Derfor bør ikke pitemål forveksles med den dialekt som tales i selve byen Piteå . Den dialekt kaldes pit-finte og er resultatet af en "modernisering" af pitemålen (ex: bliver ordet "øer" på pit-finte "øya" og på genuint pitemål "oya" osv.). Genuint pitemål snakkes først og fremmest af ældre i byerne uden for hovedbyen .
Præcist som i faldet med mange andre dialekter gjorde myndighederne i 1900-tallet en satsning på en forsvenskning af sproget i Pitebygden. Mange forældre ophørte med at snakke bondske med deres børn, hvorpå dialekten hurtigt begyndte at forsvinde. Pitemålen viste sig dog at være sejlivet, og sammenlignet med mange andre bondske dialekter har pitemålen fortsat en ganske sikker stilling - mange unge taler fortsat pitemål, og lokale artister holder dialekten ved liv igennem sange og revyer . Selvom pitemålen er på uddøende er dens stilling altså relativt stærk, sammenlignet med mange andre dialekter i det nordlige nordlande.
Målet har ô-lyd /ɞ/ og tykt l .
Gamle kortstavige ord som vare og kun udtales kortstavigt. Pitemålen indeholder også mange diftonger .
Substantiver i pluralis omslutter oftest med«", "en" eller "n".
sko = skånn
socker = såcken
boller = bollen
graner = grenen
Og i singularis forsvinder ofte endelsen.
sko = skoen (udtales skaoun)
sok = sååck
bolle = ævl
Der findes en regel for verbummer i presens [ tydeliggør ] , at de fleste ord slutter med en konsonant.
Arbejde = Arbeit
Rive = Slijt
Købe = Tjöp
Klippe = Klepp
Save = Sav
I præteritum indføres ofte en vokal i slutningen af orden, og sommetider også med ft. Men dette er absolut ikke en regel.
Arbejdede = Arbeite
Rev = Slete
Købte = Tjöft
Klippede = Kleft
Savede = Såge
Den nordsvenske Bö ikke høv-konstruktionen er åbenlys i Pitebygden. Det viser sig blandt andet igennem følgende eksempler:
Jeg har ikke - I Bö brug for it høv
Det behøver du ikke - hæ Bö at dø it høv
Havde du - bødd brug for du høv
Et teksteksempel på bonschka:
(stavningen kan variere mellem lokaliteter)
I waal sådan weldanstroytborttehejn Vä at i nøgesfærlese frem på dellbax milla pijtsten på Älvfsbojn som Navedagock kun for åhemt freugan spis jobbe. Idjenteligen skal i have flyder Dell Twerán el Bersika så He waal nærmere. Da måske i løckes Vä på spore nager kraon opasuppe inde længde.
Jeg bliver så vældig træt på dette med at jeg må færdes frem og tilbage mellem Pite-by og Älvsbyn som en flagspætte kun for at hente min min kone efter jobbet. Faktisk skulle man være flyttet til Tvärån eller Bjergsvigtet så det bliver nærmere. Da man måske klarer sig med at spare nogle kroner på suppen (slang for benzin) på længre sigt.
Eksempler på almindelige ord
I bogstavkombinationerne udtales DJ og stj alle bogstaver var for sig.
BåoL : bord.
Dell : til
Denne : der
Djära : gøre
Döm : de
Dömjen : disse
E : et. Eksempel: er beål (et bord)
Gåode : ganske. Eksempel: Hæ rængen gåode møtje. (Det regner ganske meget.)
Hajna / hojna: han, hun
Hejna : dette
Hä : det
Hänna / hædenna : dette/der der
I : jeg (ubetoned). Eksempel: I veget tilbage et vo I sko djæra. (Jeg ved ikke hvad jeg skal gøre.)
Illt : ondt. Eksempel: I hav illt øte bæjne. (Jeg har ondt i benet.)
Itta : spise
IT / et : ikke
Je / Je : I
Jeg : jeg (har betonet). Eksempel: Hæ valg båra deu på jeg. (Der bliver bare du og jeg.)
Jenna : her
Jett : Let
Jär : er
Jäde : jer
Koox : kig, se
Mötje / Mytje : meget
Nager : nogen
Nallta : lidt.
Nest : hos. Eksempel: Døm vores nærmest n'Kalle. (De er hos Kalle.)
Nögest / nöøst : må
Nagerst : Nogetsteds
Åol : ord
Oppa : på
Rackt : skævt/krumt
Ret : lige
Sko / skal : skal/skulle
Söjn / søjna : så her
Sönn / Sönna : så der
Waal : bliver. Udtales med tykt L og tyk V. Eksempel: I wal så trojt bårte hæjna. (Jeg bliver så træt på dette.)
Vosch : var/har været
Vä : vi, med
Vöre : hvordan. Eksempel: Vöre jær'e Vä det? (Hvordan er det med dig?)
Åssit : ingenting
Kortkursus i Pitemål [1]
Lyt på Pitemål [2]
Ordliste med svenske oversættelser
Oversættelsesdato: 2017-05-25 14:34:05