Danmarks Oldtid Danmarkshistorien Dansk Biografisk Leksikon Dansk Pattedyratlas Dansk litteraturs historie Gyldendals Teaterleksikon Historien om børnelitteratur Naturen i Danmark Nordisk Mytologi Symbolleksikon Forsiden…Danmarks geografiDanmarks kommunerHorsens Kommune (Du er her) Horsens KommuneVerificeretArtiklens indhold er godkendt af redaktionen.Tip en venUpassendeDirekte link
Horsens Kommune, fra 1.1.2007
kommune i Østjylland. Kommunen udgøres af de tidligere
primærkommuner Gedved, Horsens og størstedelen af Brædstrup;
borgerne i den del af Voerladegård Sogn, der lå i Brædstrup Kommune
— sognebyen samt landsbyerne Dørup og Hem — valgte efter en
folkeafstemning tilknytning til Skanderborg Kommune, mens den lille
by Gantrup valgte at blive en del af til Horsens Kommune. Øen
Endelave i Kattegat hører til kommunen, der hører til Region Midtjylland og har forvaltningscentrum i Horsens.
Byrådet i Horsens Kommune består af 27 medlemmer (2014). Peter
Sørensen (f. 25.9.1966) fra Socialdemokraterne er borgmester siden
Horsens Kommune (Kommunefakta)
Horsens 55.884
Brædstrup 3516
Gedved 2104
Brædstrup Kommune (undtagen Voerladegård Sogn)
Hele kommunen ligger øst for hovedstilstandslinjen for isen fra
sidste istid, men terrænet er stærkt præget af isens bevægelser og
smeltevandets forløb i afsmeltningstiden.
Nord for Bygholm Å og Horsens Fjord findes et morænelandskab, der er gennemskåret fra
nordvest af den kilometerbrede, delvis dyrkede, tektonisk dannede
dal med Store Hanstedå og den fredede fjordarm Nørrestrand. Dalen
afgrænses af stejle skrænter med slugter og småskove. Øst for dalen
stiger terrænet til 70-80 m.o.h., og vest for præges landskabet af
den østjyske israndslinje, der viser sig i storbakkerne med bl.a.
Bavnehøj (102 m.o.h.) nær Tamdrup Kirke. Syd for Bygholm Å og den opstemmede Bygholm Sø ligger et næsten jævnt morænelandskab, der fra 50-60
m.o.h. skråner mod fjorden og Ølsted Å. Længst mod syd stiger
terrænet stejlt til 121 m.o.h. i Bjerrelide Bakke, hvis nordlige
del hører til kommunen. Vorsø og hele kystlandet syd for Søvind
indgår i et stort fredet område langs nordsiden af Horsens
Gudenåen udspringer i Tinnet Krat ca. 20 km vest for Horsens og
løber igennem kommunen mod nord til Mossø. Ådalen har mange markant udformede terrasseflader, der
findes i forskellige højder i dalsiderne og er skabt i slutningen
af sidste istid af Gudenåens skiftende udløb til havet. Her kan der
indvindes grus, som indeholder en stor del kvartssand, hvilket gør
det velegnet til betonproduktion. Lige syd for Mossø ligger
moræneknuden omkring Yding Skovhøj, der med den derpå liggende gravhøj er Danmarks
højeste punkt. Omkring Hovedgård og nord herfor findes et større
område med dødisrelief. Længere mod vest er landskabet stærkt
kuperet, formet i tidligere israndsområder og præget af
dødishuller, der ses som søer eller moselavninger. Fra mange af
disse lavninger løber skarpt nedskårne dale ud til de større
ådale.
Området ved Salten Langsø er et af de mest øde i landet og har ideelle
betingelser for vilde dyr og planter. Fra Sukkertoppen (108 m.o.h.) i Højlund Skov er der en storslået
udsigt over stejle, fugede skrænter og flade terrasser.
Langs kommunens sydvestlige grænse løber Mattrup Å gennem Halle
Sø og Stigsholm Sø i en gletschereroderet dal. En lignende dal
løber mellem Ring Sø og Bryrupsøerne. Dalenes næsten parallelle
forløb forklares som resultat af forskydninger langs brudzoner i
dybereliggende lag.
Tamdrup Kirke. Foto: juni 2009.
Sognekirkerne stammer alle fra den romanske periode og er opført
af granitkvadre eller frådsten. Tamdrup Kirke, der går helt tilbage til ca. 1050, har
tidligromanske kalkmalerier i korbuen fra slutningen af 1000-t.
Kirken blev ombygget ca. 1463 og fik samtidig sengotiske
kalkmalerier i koret. I kirken fandtes desuden et af de berømte
gyldne altre fra ca. 1200, der nu findes på Nationalmuseet.
Ørridslev Kirke er opført af frådstenskvadre; her findes også
nogle af landets ældste kalkmalerier fra begyndelsen af 1100-t.
Som følge af den gode jord og den centrale beliggenhed har der i
den østlige del af kommunen fra middelalderen været en række
betydelige hovedgårde. Serridslevgård kendes fra 1346, og Stensballegård nævnes første
gang i 1361. 1420-1628 tilhørte den slægten Rosenkrantz, og 1748-1920 var den et
stamhus for slægten Krag-Juel-Vind. Boller kendes fra 1350; den tilhørte bl.a. slægten Munk (Bjælke-Munk), indtil den 1483 gik
over til slægten Rosenkrantz. Den blev udstykket i 1930.
De dele af kommunen, der ligger øst for den nuværende motorvej
og nord og øst for Store Hanstedå, havde i fællesskabstiden
trevangsbrug, mens landsbyerne syd for Horsens Fjord havde
tovangsbrug. Landgilden var præget af bøndernes pligt til at
opstalde og fede stude og okser for herremændene. De sydlige dele
af kommunen blev udskiftet meget tidligt, 1772-74, mens der gik 25
år før den sidste landsby i resten af kommunen var udskiftet.
Vest for motorvejen havde landsbyerne derimod et klassisk
græsmarksbrug med seks tægter, der hver blev dyrket i tre år og
derefter hvilede i tre år. I den vestlige del af kommunen var det
de rige muligheder for jagt og fiskeri, som gjorde området
attraktivt. Ved Mossø blev omkring 1160 anlagt Voer Kloster som et munkekloster inden for benediktinerordenen
og ca. 1250 Vissing Kloster, et nonnekloster af samme orden. Mens
nonneklostret blev nedlagt allerede 1430, fortsatte Voer Klosters
virksomhed indtil 1552. Et vigtigt økonomisk element for klostrene
var Klostermøllen ved Gudenåens udløb i Mossø, der i ombygget form
stadig findes og nu giver navn til den avlsgård, som videreførtes
efter klostret, og som i 1872 fik en ny hovedbygning, rejst oven på
det gamle klosteranlæg.
Vestbirk Vandkraftanlæg ved Gudenåen blev anlagt i 1924 af
Vestbirk Oplands Højspændingsanlæg, Hovedgaard Omegns
Højspændingsværk og Bjerge-Hatting Herreders Højspændingsanlæg i en
tidligere trikotagefabrik. Anlægget består af to turbiner ved en
dæmning, der oversvømmede 70 ha og dannede de tre Vestbirksøer.
Vandkraften bruges stadigvæk til fremstilling af elektricitet.
Den østjyske længdebane fra Fredericia til Aarhus blev i 1868
ført gennem kommunen med stationer i Hatting, Horsens, Tvingstrup
og Hovedgård. Omkring år 1900 blev Horsens et jernbaneknudepunkt:
Først blev Horsens-Juelsminde-banen anlagt (1884-1957), dernæst
blev i 1891 anlagt jernbanen Horsens-Tørring, der i 1929 blev ført
videre til Brande og Thyregod under navnet Horsens Vestbaner. Den
blev nedlagt i 1957. I 1899 blev jernbanen Horsens-Bryrup anlagt.
Den blev videreført til Silkeborg i 1929, men blev nedlagt i 1968.
Den gav anledning til betydelig vækst i stationsbyen Grædstrup.
Endelig eksisterede 1904-67 jernbanen Horsens-Odder.
Hovedlandevejen mellem Vejle og Skanderborg gennem Horsens blev
anlagt i årene 1821-41. Den blev i vidt omfang afløst af Den
Midtjyske Motorvej, der blev åbnet i 1990.
Uden for Horsens er kommunen præget af mange mindre virksomheder
og få store. Den største arbejdsplads findes inden for
bygningsindustrien og ligger i Østbirk. I Hovedgård er der træ- og
metalindustri; der er udlagt industriarealer i tilknytning til
lokalcentrene.
Brædstrup by har haft en vis befolkningsvækst siden 1995.
Størstedelen af de tidligere mange spredte smålandbrug er blevet
slået sammen eller nedlagt. En stor del af kommunens indbyggere
arbejder i Horsens. Desuden pendler mange til Aarhus.
Bryrupsøerne
Horsens Kommune. Sælreservatet Møllegrunden ved indflyvningen til Endelave flyveplads
Horsens Kommune. Kommunens placering i forhold til regionens øvrige kommuner.
Horsens Kommune. Våbenet blev taget i brug i 2006 og er en videreførelse af våbenet for den tidligere Horsens Kommune, hvis segl kendes fra ca. 1300. Hesten spiller på kommunens navn, der kommer af glda. hors ’hest’. Våbenet respekterer ikke den heraldiske farveregel.
FilTilføjet af [-+] 25901635.601.svg (551.23 kB)Horsens Kommune. Kommunens placering i forhold til regionens øvrige kommuner.Admin05/02/200925901635.601.svg (551.23 kB)Horsens Kommune. Kommunens placering i forhold til regionens øvrige kommuner.Admin31/01/2009[-+] 40169290.601.svg (263.39 kB)Horsens Kommune. Våbenet blev taget i brug i 2006 og er en videreførelse af våbenet for den tidligere Horsens Kommune, hvis segl kendes fra ca. 1300. Hesten spiller på kommunens navn, der kommer af glda. hors ’hest’. Våbenet respekterer ikke den heraldiske farveregel.Admin05/02/200940169290.601.svg (263.39 kB)Horsens Kommune. Våbenet blev taget i brug i 2006 og er en videreførelse af våbenet for den tidligere Horsens Kommune, hvis segl kendes fra ca. 1300. Hesten spiller på kommunens navn, der kommer af glda. hors ’hest’. Våbenet respekterer ikke den heraldiske farveregel.Admin31/01/2009
Læst 3588 gangeRedigeret 14 gange