Her kan du læse om mad og drikke fra barnet er omkring ½ år. Og anbefalinger om børn og bevægelse.
Den varer fra dit barn begynder at få anden mad end modermælk eller MME, og frem til barnet spiser familiens mad. Da er det omkring 9 måneder. Et barn som begynder på skemad, når det er 4-5 måneder, vil ofte have en overgangsperiode på 4-5 måneder. Børn som begynder ved ca. 6 måneder, vil ofte have en overgangsperiode på ca. 3 måneder.
Børn med mørk hud eller børn, der går tildækket klædt: anbefales, at fortsætte med D-vitamintilskud hele barndommen – og formentlig hele livet.
Fra barnet er omkring 1 1/2 år – og kan tygge en multivitamintablet, kan man give en en D-vitamintablet/dråber indeholdende 10 mikrogram D-vitamin.
Børn med behov for multuvitamintablet kan være småtspisende børn, eller børn der spiser meget ensidigt. Du skal passe på med vitaminpillerne. De kan være giftige for dit barn, hvis det i et ubevogtet øjeblik har fået fat i en masse vitaminpiller fra sit glas. De smager jo ofte dejligt måske med forskellig frugtsmag. Men de er giftige.
Når barnet er kommet i gang med skemad spiser det 2 og 3 måltider på en dag – og resten af måltiderne er modermælk eller modermælkserstatning.
I barnets mad skal der det første år tilsættes: 1 teskefuld fedtstof pr. portion hjemmelavet grød og grøntsagsmos, det er fordi dit barn har behov for energitæt mad.
Fra dit barn er 6 til 9 måneder, og det er ved at lære at spise den mad, som resten af familien får, da er det vigtigt, at dit barn får mad, der er rig på jern. Det betyder kød, fisk og fjerkræ skal gives ved så mange måltider som muligt, samt at mælk i kop eller sutteflaske, det er MME. Det sikre at banret får jern nok og at det samtidig undgår for meget protein. Det anbefales at mælk til barnet i det første år er mme.
Fisk er godt blandt andet fordi de indeholder omega-3 fedtsyre,som er vigtige byggesten fx i hjernen. Så I kan roligt spise løs af: sild, rødspætte, torsk (ikke torskelever), sej, rødspætte, rødtunge, skrubbe, kuller, kulmule, sej (lys- og mørksej), fiskerogn samt opdrættede ørred og laks. Alle de nævnte firsk er rigtig gode spiser for dit barn. Men der er fisk, som dit barn ikke bør spise – eller ikke må få for meget af.
Fisk I bør holde jeres barn fra
Tunbøffer og tun på dåse (frem til barnet er 3 år). Det skyldes, dels at barnets hjerne udvikles meget i de første år og derfor er meget følsom, og dels at selv et ret lille indtag af dåsetun vil kunne give et stort indtag af kviksølv set i forhold til børns lave kropsvægt.
Alle børn op til 14-års alderen, bør af samme grund styre uden om tunbøffer og andre friske udskæringer af de store rovfisk (gedde, haj og sværdfisk). ​​
Når barnet spiser som den øvrige familie – og mad og drikke er varieret, så gælder anbefalingerne om kostrådene.
Børn mellem 4 og 10 år anbefales at spise 4 om dagen (4 stykker frugt og/eller grønt) dvs. 400 gram frugt og grønt hver dag. Skyl frugten! Især påudenlandsk frugt kan der være virus og bakterier. Se mere her.
Du anbefales at følge anvisningerne på pakken med mme, og samtidig være omhyggelig med hygiejne (fx vaske hænderne inde du tilbereder, og sørge for, at der er rent, hvor du arbejder med det.
Ved 9-måneders-alderen bør den samlede mælkemængde (modermælk, modermælkserstatning og surmælksprodukter) dog ikke overstige 3/4 liter i døgnet. Frem mod 1-års-alderen nedsættes den samlede mælkemængde til ca. ½ liter.
Fra barnet er to år må det får skyr og andre proteinrige mælkeprodukter (fx fromage frais, ylette og ymer).
Koldt vand er godt at slukke tørsten i. Vandet skal være fra den kolde hane, fordi der kan være uønskede stoffer i vandet fra den varme hane. Frem til barnet er er 4 måneder skal vandet koges først.
Fortyndet saft og juice kan gives i kop til barnet. Det er vigtigt at være opmærksom på, at mængderne skal være meget små. Ellers tager drikkene pladsen op for den egentlige mad, og barnet får hurtigt for meget sukker. Det frarådes at give barnet saft, juice eller amdre søde drikke i sutteflasken på grund af risiko for huller i tænderne.
Børn under1 år:
Barnets motoriske udvikling bliver bedre,
når det har mulighed for at bevæge sig.
Når barnet øver sig i nye og forskellige bevægelser, styrker det sine motoriske færdigheder. Det er tilfredsstillende for barnet at kunne mestre kroppen og giver bedre forudsætninger for at indgå i leg med andre børn.Sørg for, at barnet kan bevæge sig frit mest muligt.
Skærmtid kan påvirke barnets trivsel negativt.Selvom barnet kan have brug for stillesiddende aktivitet indimellem, er det vigtigt for barnet at bevæge sig så meget som muligt gennem dagen.
Vente til efter 6 måneders alderen med spinat, rødbede, fennikel og selleri, så de udgør max 1/10 af mosen i retten. Indgår de i større mængde i en ret, så kun en gang imellem fx med 14 dages mellemrum.
Det gælder for børn op til cirka 3 år, og frem til at tyggefunktionen er god. Lad være med at give hele nødder og popcorn fordi det let kan komme i den gale hals, hvis barnet ikke er så god til at tygge maden endnu. Det samme gør sig gældende for gulerødder og andre hårde grønsager. Gulerødder kan få et let opkog, så de ikke er så hårde. Vindruer skæres igennem på den lange led, så de ikke kan komme i den gale hals. Peanuts og nødder kan i uheldige tilfælde give anledning til lungebetændelse – og i meget uheldige og ulykkelige tilfælde til kvælning. Du skal også vente med at give dit barn væske, indtil det er færdig med at tygge og sluge maden.
– Variér grøden og sørg for at børnene ikke får risbaseret grød hver dag. Ris indeholdernemlig arsen, som børn ikke bør få for meget af.
– Undgå riskiks og risdrik til børn.