Afghanistan - Wikipedia's Afghanistan as translated by GramTrans
Wikipedia's Afghanistan as translated by GramTrans
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Afghanistan fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-15 07:37:44. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
Motivering: Det seneste årtis historie, inkl. præsidentbytte og flygtningesituation, behandles ikke. Informationerne om flygtningenes antal og etnicitet er fejlagtige.
Nationalsang: " Sououd-e-Melli "
Kabul (3,6 millioner indbygger 2015) [1 ]
afghaner [3 ]
- præsident Ashraf Ghani
selvstændighedserklæret
- Anerkendt 19 august 1919
- Totalt 652.230 km² [4 ] ( 41'a)
- 2015 (juli) års skøn 32.564.342 [5 ] ( 40'e)
- Befolkningstæthed 49,9 inv. /km² ( 126'e)
- Totalt 36,9 milliarder dollars
- Per capita 1.177 dollars
- Det højeste punkt Nowshak , 7.485 m o.h.
- Størst sø Hamun-i-Saberi
- Den længste flod Helmandfloden , 1.200 km
Afghanistan , den formelt Islamiske republik Afghanistan , [3 ] persisk : جمهوری اسلامی افغانستان ; pashto : د افغانستان اسلامي جمهوریت er et land i det sydlige Asien . Afghanistan regnes til Centralasien . Landet er bjergrigt og har ingen kyst. Det grænser til Pakistan i syd og øst, [6 ] Iran i vest, Turkmenistan , Uzbekistan og Tadsjikistan i nord, og Kina allerlængst i øst.
6 Udenrigspolitik og krigsmagt
12 Transnationale spørgsmål
12.2 Flygtninge og internationalt spredte indbyggere
12.3 Illegale stoffer
I antikken blev landet kaldt Ariana eller Baktrien . I middelalderen blev navnet Khorasan (solopgangens land") anvendt. Namnet Afghānistān betyder " afghanernes land". Der findes forskellige teorier om ordet afghaners oprindelse, alder og mening.
Nogen mener at "afghaner" kommer fra "apagân". [7 ] Pashtunerne begyndte at anvende termen afghaner som et navn om sig selv selv fra den muslimske periode og fremad.
Ifølge W. K. Frazier Tyler, M. C. Gillet og andre forskere forekommer ordet afghaner først i Hudud-al-Alam år 982.
Den iranske polyhistor Biruni betragtede at afghanere var forskellige stammer som levede blandt de vestlige bjerge ved floden Indus , som skulle være Sulaimanbjergene .
Ordet forekommer i flere sprog i regionen. Termen "Afghanistan" blev anvendt af mogulrigets kejser Babur i sin memoirer i 1500-tallet for at henvise til områderne syd for Kabul, som blev beboet af pashtuner (kaldte "afghanere" af Babur).
Andre dele af landet var i nogen perioder erkendte som selvstændige kongeriger, som for eksempel kongeriget Balkh i det sene 1700-tal og det tidlige 1800-tal.
När landet expanderade och centraliserades antog och utökade afghanska myndigheter namnet "Afghanistan" för hela kungariket sedan den engelska översättningen "Afghanland" redan hade förekommit i olika fördrag mellan Brittiska Indien och Qajardynastin, refererande till områden som lydde under Barakzaidynastin i Kabul.[12]
Det blev det officielle navn, da landet blev erkendt af verdensfællesskabet i 1919 siden det er blevet helt selvstændigt fra briterne, [14 ] som blev bekræftet i nationens grundlov i 1923.
Hovedartikel: Afghanistans historie
Afghanistan har en meget gammel historie . Der fandtes formodentlig landbrug i området allerede 4000 f.Kr. Regionen som i dag hedder Afghanistan er igennem tiderne blevet underkuet af forskellige imperiers arméer. 529 f Kr blev området indlemmet i perserriget . I den persiske tid blev landbruget udviklet og kunstvanding blev introduceret. Området blev erobret i 300-tallet f Kr af Alexander den store og i middelalderen af Djingis Khan . Oprindelsen til dagens afghanske stat var det rige som blev i 1747 dannet under Durranidynastins regent Ahmed Shah Durrani med Kandahar som hovedstad. [16 ] Senere blev hovedstaden flyttet til Kabul og i store dele af landet blev overladt ledelsen på nabolandene. I det sene 1800-tal blev Afghanistan en bufferstat i rivaliserningen mellem det til Brittiska Indien og TsarRusland , en skisme som er blevet kaldt det store spil .
Afghanistan som bufferzone i det storpolitiske spil. Karikatur som forestiller Shir Ali Khan med "vennerne" Rusland og Storbritannien (1878).
I 1800-tallet blev Afghanistans udenrigspolitik styret af det det britiske imperium . Landet opnåede fuld selvstændighed efter den tredje anglo-afghanske krig . Landet blev helt adskilt fra Storbritannien den 19 august 1919. I det sene 1900-tal er Afghanistan blevet hærget af borgerkrige og udenlandske indgriben. 1933 til 1973 var en politisk stabil periode da landet blev styret af kong Zahir Shah . 1946 blev landet medlem af FN . 1973 greb kongens svoger Mohammed Daoud Khan magten igennem et ublodigt militærkup. Kongen blev afsat og republik blev udråbt. Daoud og hele hans familie blev myrdet i 1978 da det afghanske kommunistparti tiltvang sig magten igennem et militærkup.
Kommunistregimet blev udfordret af den USA- og Pakistanstödda mujaheddinguerillaen . Igennem CIA uddannedes og blev mindst 35.000 mujaheddinsoldater bevæbnet. En del af disse var frivillige fra andre lande. Da landets kommunistregering nærmede sig kollaps blev Afghanistan invaderet, i december 1979, af sovjetiske tropper. De ti følgende år hærgedes Afghanistan af den Afghansk-sovjetiske krig , en konflikt hvor 15.000 sovjetiske soldater skønsvis mistede livet. Disse tab i kombination med Sovjetunionens forestående sammenbrud og omfattende international press foranledigede at de sovjetiske stridskræfter trak sig tilbage i 1989.
1994 opstod som en modsrektion mod kaosset og lovløsheden talibanbevægelsen . [19 ] Siden islamistisk guerilla tog magten over landet i 1992 blev Afghanistan provisorisk styret af et lederråd. Nye forfatninger formodedes i 1993 og i juli 1996 uden at de blev tilpasset på grund af den aktuelle borgerkrig. Dens mest blodige kampe kollapsede i 1994 da 10.000 militsmænd blev dræbt i kampe i og omkring Kabul.
Talibanene kom til magten i september 1996. Som mest kontrollerede talibanene 90 procent af landets overflade. I nordøst blev islamistbevægelsen udfordret af den Nordlige alliance . Talibanene indførte islamistiske sharialager og ændrede landets navn til det Islamiske emirat Afghanistan . Mohammed Omar fik titlen Amir al-muminin (de troendes hærfører). Landet blev udviklet under slutningen af 1990'erne til et tilhold for militante islamister, blandt andet Usama bin Ladens bevægelse al-Quaida . 1998 sprængte al-Quaida de amerikanske ambassader i Kenya og Tanzania . I efterspillet af angrebene krævede USA at Afghanistan skulle udlevere Bin Ladin. Nil Da talebanregimet nægtede lod Clinton-administrationen bombe hvad man troede var Al-Quaidas træningslejr i Afghanistan, som viste sig at være civile byer. 1999 indførte FN sanktioner mod Afghanistan.
I marts 2001 lod regimet skyde itu to 1.500 år gamle Buddhastatuer . Omverdenen rasede mod ødelæggelsen af disse verdensarverklærede kulturminder. [19 ] 11 september-angrebene 2001 foranledigede USA at på ny at kræve Bin Ladin udleveret. Regimet i Kabul tog afstande fra terrorangrebene efter press fra Pakistan. Afghanistan tilbød sig at udlevere Bin Ladin hvis USA kunne præsentere beviser for at denne havde planlagt angrebene. USA afviste kravet.
Afghanistan blev angrebet 7 oktober 2001 af USA. Krigen førte til at talebanregimet blev afsat. Målet var ifølge USA at tilfangentage eller dræbe Usama bin Ladin, men nogen kilder påstår at det egentlige motiv var olie. [20 ] I december 2001 havde invasionsstyrkerne taget kontrol over Afghanistan. Ved årsskiftet blev afghanske ledere, talibanmodstandere forenet, ved en konference i Bonn om at danne en interimsregering under Hamid Karzai . 2002 blev et traditionelt Loya jirga holdt for at trække retningslinjer for landets fremtid efter Taliban op.
I slutningen af 2001 tog FNs sikkerhedsråd initiativ til den fredsbevarende styrke International Security Assistance Force (ISAF). Styrkens mandater er at bistå præsident Karzais regering at opretholde lov og orden samt at genopbygge landets infrastruktur. I 2005 indgik USA og Afghanistan en aftale om samarbejde, hvilke bånd sammen begge lande i en langvarig relation. Samtidigt har det internationale samfund bidraget med flere milliarder US-dollar for at genopbygge landet.
Talibanbevægelsen gik under jorden for senere at komme tilbage og kontrollere 10 procent af landet (2008). [19 ] Landet er meget fattigt og infrastrukturen er i stykker. Landminer er et stort problem. Yderst lille af lovgivningen er blevet ændret siden talibantiden.
Efter en uddraget proces med gensidige beskyldninger om valgfusk blev et valgresultat fastlagt igennem forhandlinger i oktober 2014. Resultatet blev at de to hovedkandidater til præsidentposten opdelte magten mellem hinanden. Ashraf Ghani blev udvalgt til præsident og Abdullah Abdullah blev regeringschef.
Frem til 2014 blev Afghanistan styret af præsident Hamid Karzai . Denne blev håndplukket fra begyndelsen af Bush-administrationen for at lede en overgangsregering efter talibanenes fald. I Karzais regering indgik af medlemmer ud af den Nordlige alliance og andre regionale og etniske grupper. Exkungen Mohammed Zahir Shah genflyttede til Afghanistan, men manglede udsigter at blive genindsat. Zahir Shah døde 23 juli 2007. Landets nye forfatning trådte i kraft 4 januar 2004. Troppetilstedeværelse fra USA samt et antal lande sørger for den hovedsagelige krigsindsats mod regimets modstander. Styrker sammensatte efter en resolution af FNs sikkerhedsråd International Security Assistance Force (ISAF) er siden december 2001 stationerede i Kabul. Militæralliancen NATO har ført kommandoen over ISAF siden den 11 august 2003. ISAF kontrollerer cirka 30 procent af Afghanistans territorium. Nordzonen holdes af den vice-forsvarsminister og generalen Abdul Rashid Dostum .
Præsidentvalg blev afholdt 9 oktober 2004. Over 10 millioner afghanere registrerede sig for at stemme. 17 kandidater udfordrede interimspræsident Karzai. Flere af disse hævdede at valgfusk forekom og manede til valgboykot. En uafhængig kommission fastslog at valgfusk var forekommet, dog ikke i et sådan omfang at valgets udgang var blevet påvirket. Karzai fik 55,4 procent af stemmerne. Valget var det første i Afghanistan siden valg til parlamentet i 1969. Volden blev trappet op inden valget 18 september 2005. Inden for ti dage i maj blev den dræbt har den antitalibanske leder udtalt for det islamiske råd, Mawlawi Abdullah Fayaz og politichefen i Kabul, Akram Khakraizwall . En international giverkonference blev arrangeret i London den 1 februar 2006 hvor Afghanistan fik løfte om 10 milliarder amerikanske dollars. Hårde kampe er kollapset mellem De Natoledda ISAF-styrkerne og modstandsgrupper (bl.a. taliban) siden marts 2006. Den 12 maj 2007 blev en af talibanenes befalingsmænd Mullah Dadullah Akhund dræbt i Helmand . I en gengældelsesaktion svarede 23 juli taliban med at tilfangentage og bortføra 23 sydkoreanske missionærer .
Hovedartikel: Afghanistans geografi
Engelsksproget kort over Afghanistan.
Afghanistan grænser til seks lande: Iran og Turkmenistan i vest, Uzbekistan og Tadsjikistan i nord og Pakistan og Kina i øst. Bjergkæden Hindukush går fra den nordøstlige del af landet til den vestlige grænse. Bjergmassiverne danner grænser mellem landets regioner. Det højeste punkt er bjerget Nowshak som når 7.485 meter. Sletter dækker landets nordlige og sydvestlige dele. De største byer er Kabul , Herat , Jalalabad , Mazar-e Sharif og Kandahar . Godt 12,3 procent, eller 8 millioner hektar , af landets overflade består af kultiverbar jord, hvoraf mere end halvdelen er kunstvandet. [21 ] Landet er blevet ramt af jordskælv . I marts 2002 blev provinserne Samangan og Baghlan rystet af en serie skælv i hvilke 1.800 omkom og tusindvis blev hjemløse. Totalt blev over 4.000 mennesker skadet.
Afghanistan har fastlandsklima med varme somre og kolde vintre. Tørke dominerer i store dele af landet, som gør at ferskvandsforekomsten bliver begrænset.
Kabul (34° N, 69° Er, 1.815 m o.h. [22 ]
Middeltemperatur −3 −1 6 13 18 22 25 24 20 14 9 3
Maksimaltemperatur 14 23 25 28 33 37 38 40 36 32 25 19
Mintemp −21 −21 −14 −3 1 6 11 8 2 −3 −15 −19
Nedbør (mm) 30 36 94 101 20 5 3 3 2 15 20 10
Kandahar (31° N, 65° Er, 1.055 m o.h. [22 ]
Middeltemperatur 6 9 14 19 24 27 29 27 22 18 13 7
Maksimaltemperatur 21 27 31 36 42 44 42 43 38 38 32 25
Mintemp −10 −6 −6 1 4 9 12 11 4 −1 −9 −9
Nedbør (mm) 79 43 20 8 5 2 3 2 0 2 2 20
Nummereret kort over Afghanistans 34 provinser.
Kort over Afghanistans 34 provinser.
Afghanistan består af 34 provinser, eller velayat . Regionerne styres formelt af centralt udnævnte guvernører.
Sare-e Pol
(Se kort for overesnsstemmende nummerering.)
Da det mangler en aktuel og gennemgribende folketælling varierer informationer om folkegruppernes procentuelle andel. [23 ] Den seneste officielle folketælling blev gennemført i 1979. Man planlægger dog at gennemføre en ny folketælling i perioden 2011 til 2013. [24 ] Den mest gennemgribende forskel mellem Afghanistan og det store flertal af lande i dens befolkningsstørrelse er at det er et stamsamfund , antageligt verdens største.
Afghanistans befolkning udgøres af fire større og et tredive mindre folkegrupper . Aktuelle kilder viser at pashtuner udgør 62,73% af befolkningen. De andre folkegrupper som nævnes er tadsjikerne (12,4%), hazarerne (9%), usbekerne (6%) aimaker (2,68%) og turkmener (2,69%).
Nogen provinser har dog andre officielle sprog. Dari, som er en høgspråkvariant af persisk , tales sammen med nærliggende persiske dialekter af cirka 50%, først og fremmest tadsjikere (egentlig tadsjikiske), hazarer (egentlig hazaragi) og aimaker. Pashtu tales af 35%. Yderligere taler 11% tyrkersprog , først og fremmest usbekisk (10% af hele befolkningen) og turkmenske , men også kirgisiske , og ud over dette tales 30 mindre sprog (først og fremmest baluchiske , pashai og kafirsprog) af cirka 4%.
Tættest befolkede er floddalene og sletten i nord.
I et land med en sådan etnisk mangfoldighed som Afghanistan har den fælles religion , islam , spillet en vigtig rolle for at forene de forskellige folkegrupper. Omkring 80 procent af befolkningen er sunnimuslimmer , 19 procent er shiamuslimmer og cirka 1 procent har nogen anden trostilhørighed.
Hovedartikler: Afghanistans udenrigspolitik og Afghanistans krigsmagt
Afghanistans udenrigsministerium har opretholdt gode relationer med landene som i dag indgår i NATO siden 1920'erne, og har været medlem i FN siden 1946. Fordi den amerikanske intervention i Afghanistan er antallet af udenlandske tropper kraftigt tiltaget og i dag har mere end 22 NATO-lande flyttet omkring 140.000 soldater til Afghanistan som en del af International Security Assistance Force (ISAF). Bortset fra de militære aspekter har Afghanistan også stærke økonomiske links til NATO og deres allierede.
Afghanistans krigsmagt inkluderer den Afghanska Nationalarmén (ANA) og det Afghanska Nationella Arméflyget . Krigsmagten har i øjeblikket omkring 160.000 man, et antal som forventes at stige til 260.000 de nærmeste år. De trænes og udrustes af landene i NATO , hovedsagelig af Förenta Staterna. ANA er opdelt i syv armékorps med 201. armékorps ("Selab") i Kabul som den største. ANA har også en særlig kommandobrigade som blev grundlagt i 2007. En særlig skole - Afghanistans Nationale Militærakademi - uddanner landets krigsmænd. Desuden er et særligt militæruniversitet (som har kostet ca. 200 millioner dollars) under opførsel nær hovedstaden.
Afghanistan er et af Asiens mest fattige lande. [27 ] Landet er et uudviklet agrarland med lav middellevetid. De reformer som er blevet indledt raseredes i 1980'ernes krige og indbyrdeskampe, da også nærings- blev og samfundsliv lamslogs. Men landet har store, endnu uudnyttede naturressourcer, bl.a. kul og jernmalm og rigelig reserve på vandkraft. I nord udvindes store mængder naturgas; hoveddelen blev tidligere eksporteret til Sovjetunionen . Industrien er svagt udviklet og omfatter mest let produktion (levnedsmidler, tekstiler, byggematerialer). Omkring halvdelen af befolkningen lever af landbrug og kvægavl. Kunstvandede dyrkningsområder i floddalene giver korn, grønsager, sydfrugter og bomuld. Karakulfåren giver pelsværk (persianskind) og uld, som anvendes for produktion af de berømte afghanergulvtæpper. Vigtige handelspartnere før krigen var Sovjet, Pakistan og Indien .
Valutaen er afghani . For en den svenske krone kan 6 afghani fås. I løbet af de seneste år er opiumshandlen tiltaget kraftigt i landet, og i 2006 blev den skønnet at udgøre cirka 35 procent af Afghanistans BNP . [28 ] Afghanistan svarer for 93 procent af den totale opiumsproduktion i verden (2007).
Landet havde samme år et bruttonationalprodukt (købekraftparitet) per capita på 812 internationale dollars.
Afghanistan har forholdsvis store forekomster af kobber , jern , kul , olie , naturgas og lithium
UNESCO Institute of Statistics Afghanista læsekyndighed for befolkningen over 15 år 1980-2015
Siden 2006 har mere end fire millioner mandlige og kvindelige studerende påbegyndt studier i skoler rundt omkring i landet. På grund af manglende finansiering, usikre skolebygninger, kulturelle normer og en stor mængde er ikke akkrediterede lærere der dog tilbage endnu omfattende problemer med uddannelsen i Afghanistan. Manglen på kvindelige lærere er et problem for nogen afghanske forældre, især i mere konservative områder, når de ikke ønsker at deres døtre skal undervises af mænd.
Fordelt mellem kønnene så er cirka 43 procent af mændene og 13 procent af kvinderne læsekyndige.
Se også: afghansk litteratur
Afghansk litteratur skrives på noget af landets sprog, inklusive pashto , dari , usbekiske og tadsjikiske . En stor del af afghansk litteratur er poesi .
To kendte statuer af Buddha i Bamianprovinsen blev ødelagt af talibanene som betragtede og påstod at de kunne påvirke folkets tro. Disse to Buddhastatuer tilhører Hazarafolkets kulturarv og har fundets mere end 1500 år.
Andre kendte lokaliteter er Herat , Ghazni og Balkh . Ved Hari Rud findes et af Afghanistans verdensarv , Hari Ruds minaret og oldtidslevnene i Jamer .
I Afghanistan findes der to verdensarv.
2002 - Hari Ruds minaret og oldtidslevnene i Jamer
2003 - Bamiyan-dalens kulturlandskaber og oldtidslevn
Medierne blev tæt kontrolleret i talibanperioden og andre perioder i landets historie, og var ganske frie under andre. I talibanperioden blev televisionen lagt ned i 1996 og trykte medier blev forbudt at publicere kommentarer, fotografi eller læsernes breve. [34 ] Den eneste radiostation sendte religiøse programmer og propaganda og sendte ingen musik.
Ytringsfriheden og pressen fremmes i 2004 grundlagene og censur bandlys, også om at bagtale personer eller at producere materiale som modsætter sig islamens principper er forbudt. 2008 oplistede Reportere uden grænser mediemiljøet som 156 ud af 173, den første som er ganske frit. [35 ] 400 publikationer er nu blevet registreret og 60 radiostationer, en stor informationskilde, eksisterer nu. [36 ] Også udenlandske radiostationer, eksempeltvis BBC , sender i landet.
Transnationale spørgsmål
De fleste flygtninge i Pakistan har vendt tilbage hjem men flere tusinde findes fortsat i Iran, mange af fri vilje. Tropper fra koalitionen og Pakistan patruljerer fjerntliggende stamområder for at overvåge og standse terrorisme og andre illegale grænseaktiviteter. Regionale konflikter under vandfordeling i Amu Darya og Helmandfloden .
Flygtninge og internationalt spredte indbyggere
Mellem 200.000-300.000, de fleste pashtuner og kuchis (nomader), [ kritiseret oplysning ] har flygtet på grund af tørke og konflikter.
Afghanistan er verdens største producent af opium .
Denne artikel er helt eller delvis baseret på materiale fra den engelsksprogede Wikipedia , Afghanistan , 19 januar 2015.
^ GeoHive: Afghanistan Arkiverad 21 juli 2015 hentet fra the Wayback Machine . Læst 19 februar 2016.
^ "Afghanistan, Geography". The World Factbook. CIA. 10 juli 2013. https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html. Läst 21 juli 2013.
^ "Afghanistan | Population" (på engelska). The World Factbook. Central Intelligence Agency. https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html. Läst 16 oktober 2015.
^ Dele af grænselandet mod Pakistan indgår i den omstridte region Kashmir som Indien gør krav på.
^ "Afghanistan History". Encyclopædia Britannica Online. Encyclopædia Britannica, Inc. http://www.britannica.com/eb/article-129450/Afghanistan. Läst 25 juni 2008.
^ E. Huntington (1907). "The Anglo-Russian Agreement as to Tibet, Afghanistan, and Persia". Bulletin of the American Geographical Society (University of California Press) 39 (11).
^ Engels, Frederick (1857). "Afghanistan". MECW 18: sid. 40. http://www.marxists.org/archive/marx/works/1857/afghanistan/index.htm. Läst 14 januari 2001.
^ "Constitutions of the Past (1923)". Afghanistan Online. Arkiverad från originalet den 6 oktober 2013. https://web.archive.org/web/20131006075140/http://www.afghan-web.com/history/const/const1923.html. Läst 25 juni 2008.
^ "Ahmad Shah Durrani". Encyclopædia Britannica Online. Encyclopædia Britannica, Inc. http://www.britannica.com/eb/article-9004137/Ahmad-Shah-Durrani. Läst 25 juni 2008.
^ Anwar-ul-Haq Ahady (1995). "The Decline of the Pashtuns in Afghanistan". Asian Survey (University of California Press) 35 (7): sid. 621-634.
^ [ a b ] Skovmand, siden 499
^ "Unocal and the Afghanistan pipeline" (på engelska). http://www.globalresearch.ca/articles/CHI203A.html. Läst 8 januari 2011.
^ Nationalencyklopedin Afghanistans landbrug . Læst 2011-08-03.
^ [ a b ] Verdens lande, vol 1 (Afghanistan - Cypern), Bonniers, ISBN 91-34-50745-0 N
^ Hewad Afghanistan - The ethnic composition of afghanistan in different sources, avläst 2012-01-12.
^ [ a b ] "Afghanistan" (på engelska). The World Factbook. CIA. 13 december 2007. https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/af.html.
^ [a b] "Report for Selected Countries and Subjects" (på engelska). Internationella valutafonden. http://www.imf.org/external/pubs/ft/weo/2009/01/weodata/weorept.aspx?pr.x=86&pr.y=2&sy=2009&ey=2009&scsm=1&ssd=1&sort=country&ds=.&br=1&c=512&s=PPPGDP&grp=0&a=. Läst 9 augusti 2009.
^ Mojumdar, Aunohita (9 april 2007). "Afghan Schools' Money Problems". BBC News. http://news.bbc.co.uk/1/hi/world/south_asia/6533379.stm. Läst 7 augusti 2009.
^ Landguiden - Länder i fickformat (9 april 2007). "Afghanistan - Faktablad : Utbildning". Utrikespolitiska institutet. http://www.landguiden.se/. Läst 7 augusti 2009.
Fänge, Anders (2010). "Afghanistan : konflikternas korsväg". Populär historia (nr. 5): sid. s. 42-48.
Hamid, Urban, text & Krogh, Martin von (2009). "Obamas utmaning". Fokus (nr. 12): sid. 18-33. http://www.fokus.se/2009/03/obamas-utmaning/.
• WorldCat • VIAF: 138292433 • LCCN: n79063030 • ISNI: 0000 0001 2167 7801 • GND: 4000687-6 • SUDOC: 027944069 • BNF: cb11987818g (data) • HDS: 3402 • NLA: 35001590 • NDL: 00560077
Nedenstående er den originale artikel Afghanistan fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-06-11 06:00:21. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.
(og største by) Kabul
- Premierminister Abdullah Abdullah
- Første afghanske stat[1] Oktober 1747
- Total 652.225 km2 (nr. 41)
- Vand (%) 0,94
- Anslået 2009 28.150.000[2] (nr. 37)
- Folketælling 1979 13.051.358
- Tæthed 43,5/km2 (nr. 150)
- Total 21,388 mia. USD[3] (nr. 96)
- Pr. indbygger 760 USD[3] (nr. 172)
- Total 13 mia. USD[4]
- Pr. indbygger 750 USD[4]
HDI (2007) 0,352 (lav) (nr. 181)
- Sommer (DST) findes ikke (UTC+4:30)
Afghanistan [αwˈga'niˌsdan] (pashto: افغانستان, Afġānistān), officielt den Islamiske Republik Afghanistan, er en indlandsstat, der er gografisk beliggende i Centralasien,[5][6] Sydasien[7][8] , og har religiøse, etno-lingvistiske og geografiske forbindelser med de fleste af dets nabostater. Det grænser op til Pakistan mod syd og øst,[9] Iran mod vest, Turkmenistan, Usbekistan og Tadsjikistan mod nord og Folkerepublikken Kina i det fjerneste nordøst. Det officielle sprog har siden 1936 været pashto, som tales af lidt over halvdelen af befolkningen. Det næstvigtigste sprog er persisk, der i Afghanistan kaldes dari, og dets forskellige dialekter, som tales i bl.a. Kabul. Endvidere tales baluchi, usbekisk, turkmensk, pasai, nuristani m.fl. Navnet Afghanistan betyder Afghanernes Land.
Afghanistan er en kulturelt forskelligartet nation, en mellemting mellem den østlige og den vestlige verden, og har været et gammelt centrum for handel og migration. Landet har en vigtig geostrategisk placering, idet det forbinder Syd-, Central- og Sydvestasien. Gennem dets lange historie har landet haft flere invaderende og besættende fjender, mens det på en anden side også er forekommet at folk fra området har besat store områder for at skabe deres egne riger. Ahmad Shah Durrani skabte Durrani-riget i 1747 med hovedstad i Kandahar.[10] Efterfølgende blev hovedstaden flyttet til Kabul, og de fleste territorier overgivet til de tidligere nabolande. I det 19. århundrede blev Afghanistan en bufferstat i "Det Store Spil" mellem Britisk-Indiske Rige og Russiske Rige. 19. august 1919, efter den tredje anglo-afghanske krig, opnåede landet fuld uafhængighed fra Storbritannien omkring dets udenrigsaffærer.
Europæisk inflydelse og skabelsen af den afghanske stat
Kæmpe fund af råstoffer i 2010
Amerikanske geologer og militæreksperter fra Pentagon har fundet jern, kobber, kobolt, guld og litium i store mængder. Råstofferne anslås at have en samlet værdi af 1 billion USD.[11]
Den afghanske højesteret ledes i øjeblikket af formand Abdul Salam Azimi, en tidligere universitetsprofessor der har været juridisk rådgiver for præsidenten.[12] Den tidligere højesteret, der blev udnævt under overgangsregeringen, var domineret af fundamentalistisk religiøse figurer, blandt andet formand Faisal Ahmad Shinwari. Retten havde afsagt flere tvivlsomme kendelser, heriblandt: forbud mod kabel-tv; et forsøg på at forbyde en kandidat retten til at opstille til valget i 2004 samt at begrænse kvindernes rettigheder. Derudover gik retten også ud over sin konstitutionelle autoritet ved at afsige kendelser om emner, der endnu ikke var blevet indbragt for domstolen. Den nuværende højesteret er mere moderat og bliver ledet af mere teknokratiske folk end tidligere. Den har dog endnu ikke afsagt nogen kendelser.
Afghanistan er en indlandsstat og meget bjergrig i Syd-Centralasien, med sletter i nord og sydvest. Det højeste punkt er Nowshak i 7.485 m OHO. Store dele af landet er tørre, og ferskvandsforsyningerne er begrænsede. Det endorheiske Sistanbassin er en af de tørreste regioner i verden.[13] Afghanistan har kontinentalklima med varme somre og kolde vintre. Landet rammes ofte af mindre jordskælv, især i de nordøstlige Hindu Kush-bjergegne. Omkring 125 mennesker blev såret og 4000 dræbt i et jordskælv 30. maj 1998.
I landet finder man råstofferne guld, sølv, kobber, zink og jernmalm i de sydøstlige området, ædel- og halvædelsten såsom lapis, smaragd og azur i nordøst; og potentielt en betragtelig mængde petroleum og naturgas i nord. Landet har også uran, kul, chromit, talk, barit, svovl, bly og salt.[1][14][15][16] Dog forbliver disse store mineral- og energikilder stort set ubrugte på grund af effekterne af den sovjetiske invasion og den efterfølgende borgerkrig. Der er planer om en udnyttelse af råstofferne i nær fremtid.[17][18]
Så meget som en tredjedel af Afghanistans BNP kommer fra dyrkelse af opiumvalmuen og ulovlig narkotika herunder opium og dets to afledninger morfin og heroin lige så vel som hash produktion.[1] Ifølge FN er opiumproduktionen i Afghanistan steget til nye højder i 2007, hvor produktionen blev forøget med mere end en tredjedel.[19] Omkring 3,3 millioner afghaner er involveret i produktion af opium.[20]
Telekommunikationservice i landet tilbydes af Afghan Wireless, Etisalat, Roshan, Areeba og Afghan Telecom. I 2006 underskrev ministeriet for kommunikation en 64,5 millioner dollars-aftale med ZTE Corporation, en aftale der skal oprette et landsdækkende fibernetværk. Netværket vil forbedre telefon-, internet-, fjersyns- og radiotilgængeligheden i hele landet.[21]
↑ 3,0 3,1 (Engelsk) Afghanistan. Internationale Valutafond. Besøgt 1. oktober 2009.
↑ History of Environmental Change in the Sistan Basin 1976 - 2005. Hentet 2007-07-20.
Oversættelsesdato: 2018-01-15 07:37:44