05a23-November2010.html
NOVEMBer Måned 2010
Postkort og byudvikling -
Aabenraa på postkort 1890-1945
Ny bog af Kim Furdal og Jane Nissen.
Perioden omkring 1900 og de første årtier af det tyvende århundrede hører til blandt de mest centrale i Aabenraa bys historie. Det er perioden, hvor byen voksede ud over Bybakken, og befolkningen flyttede ud langs Haderslevvej, Jørgensgaard og Forstallé. Men også perioden, hvor de store købmandsgårde måtte vige til fordel for små detailforretninger. Fra midten af 1890’erne begyndte industrialiseringen også for alvor at sætte sit præg på byen.
Det er tiden for en række nye offentlige institutionsbyggerier, som bl.a. det gamle hospital opført 1892, Kredshuset opført 1901, Statsskolen opført 1905 og Borgerskolen opført 1907. Og så fik byen omkring 1900 en ny stor Markedsplads på Maden lige øst for Bybakken.
"Postkort og byudvikling – Aabenraa på postkort 1890-1945" bringer på en let og læsevenlig måde den nyeste viden om byens historie i perioden. Udgangspunktet for de 33 historier er en række smukke postkort hentet fra museets store unikke postkortsamling.
Bogen, der er på 76 sider med indlagt kort over Aabenraa, som byen så omkring 1905, kan købes hos boghandlerne i Aabenraa og Museum Sønderjylland, ISL-Lokalhistorie for 160 kr.
Ny bog om det danske velfærdssamfund
Under overskriften "Velfærdstider og kulturarv – set fra Sønderjylland" har Museum Sønderjylland netop sendt sin årbog for 2010 på gaden.
Temaet for årbogen er det danske velfærdssamfund og velfærdssamfundets kulturarv.
Selv om vi alle kender velfærdssamfundet, så kan det være yderst vanskeligt at vælge de elementer ud, som skal bevares for fremtiden for at belyse vores nutid. I februar 2010 lagde Museum Sønderjylland for med et større seminar om velfærdssamfundet på Sønderborg Slot. Det er indlæggene på dette seminar, som danner grundstammen i årbogen. I otte artikler forsøger årbogen at indkredse en række væsentlige træk og kulturelementer ved det danske velfærdssamfund.
• Peter Dragsbo: "Velfærdssamfundet og Sønderjylland"
• Thomas Højrup: "Velfærdsstaten – fra livsformskontrakt til
universalisme: perioder og udtryksformer"
• Gunnar Skirbekk: "Velferdsstat og kulturell modernisering: ein
skandinavischer Sonderweg?"
• Caspar Jørgensen: "Planlagt Velfærd – Velfærdssamfundets
Kulturarv – nogle overvejelser"
• Torben Vestergaard: "Fra industrisamfund til velfærdssamfund –
om gavegivning, liv og ære"
• Peter Dragsbo og Flemming Sørensen: "Byplan, byggeri og
arkitektur i Sønderjylland efter 1945 – en oversigt"
• Inge Adriansen: "Modernismens monumentsætning"
• Kim Furdal: "Veje til moderniteten og velfærdssamfundet"
Bogen afsluttes med en oversigt over museets udstillinger og medarbejdernes publikationer i 2009.
"Velfærdstider og kulturarv – set fra Sønderjylland", der er rigt illustreret med farvebilleder, kan købes hos boghandleren eller i en af Museum Sønderjyllands museumsbutikker for blot 98 kr. 9. november 2010
Træf på Sønderborg Slot satte fokus på den sønderjyske kulturarv
Tirsdag den 9. november var der indbudt til temadag om bygningsbevaringen i de fire sønderjyske kommuner: Haderslev, Aabenraa, Tønder og Sønderborg, inviteret af Museum Sønderjylland og Kulturmiljørådet for Sønderjylland. I træffet deltog omkring 50, som i det daglige arbejder for den sønderjyske kulturarv og bygningskultur: Politikere og embedsmænd fra de fire kommuner, medlemmer af de lokale bevaringsforeninger og Kulturmiljørådet samt museumsfolk. Formålet med mødet var at dele erfaringer og viden, inspirere hinanden gennem gode historier og nye initiativer samt indlede et nærmere samarbejde om den sønderjyske kulturarv.
På mødet fremhævede May-Britt Rørmose Hansen bl.a. det bevaringsværdige Ewers' Pakhus på Sønderborg Havn, som indgår i fremtidsplanerne for området omkring Nordhavnen – det som er blevet kaldt "Ringen om Gehry".
På mødet fortalte en række repræsentanter for kommuner og museum om "sidste nyt fra bevaringsfronten". Direktør Villy Feddersen, Haderslev Kommune, fortalte om Haderslevs status som "kulturarvskommune" i 2006-08 og om, hvad der siden er sket. Villy Feddersen understregede, at der ud over de udvalgte "fyrtårne" som Gram Slot og Tørning Mølle var skabt en hel ny bevidsthed om kulturarven i alle kommunens afdelinger, selv om det var svært at igangsætte nye initiativer i disse sparetider. Bagefter fortalte May-Britt Rørmose Hansen, Planafdelingen i Sønderborg Kommune, om kommunens arbejde med kulturarven, dels i forbindelse med kommuneplanen, dels i form af en lang række konkrete tiltag: Bevarende lokalplaner, registrering af bevaringsværdige bygninger, præmiering af vellykket byggeskik og arkitektur, arbejdet i bygningsforbedringsudvalget og det nye uformelle "bevaringsråd". May-Britt Rørmose Hansen fremhævede også det tætte samarbejde og videndeling med Museum Sønderjylland, hvor Sønderborg Slot har leveret mange input og oplæg om kulturarven i kommunen. Og endelig fortalte arkitekt Bo Riis Duun fra Aabenraa Kommune om, hvordan der er kommet ny gang i arbejdet med Aabenraa Kommunes mange bevaringsværdier, bl.a. gennem satsning på tilskud og registrering af bevaringsværdige bygninger. Endvidere fortalte arkitekt Peter Hee fra Sammenslutningen for Bygnings- og Landskabskultur om den nationale indsats for bygningskulturen – bl.a. den kommende satsning "Bygningskultur 2015", hvor Kulturarvsstyrelsen i samarbejde med Realdania vil besøge alle danske kommuner og her både gennemgå de fredede og bevaringsværdige kommuner og hjælpe kommunerne med bedre og nye redskaber til arbejdet med kulturarven. Og endelig fortalte Kim Furdal, Institut for Sønderjysk Lokalhistorie, om Kulturmiljørådet og Peter Dragsbo, Sønderborg Slot, om museernes arbejde med kulturarven.
Der var en livlig diskussion og stor enighed om, at træffet skulle være starten på en række årlige møder mellem planlæggere, politikere, museumsfolk og bevaringsforeninger i de fire sønderjyske kommuner med henblik på et tættere tværkommunalt samarbejde. Vi har jo den særlige sønderjyske historie og kultur tilfælles, og har også fælles museum og kulturmiljøråd. Bl.a. var man enige om at foreslå, at de sønderjyske kommuner bliver fælles om samarbejdet med Kulturarvsstyrelsen og Realdania i de kommende år. Af temaer, som deltagerne foreslog taget op ved næste træf var: Kulturmiljøet ved Vadehavet, kulturmiljøet i det åbne land, nybyggeri i landsbyer og åbent land og diskussion om, hvad vi og borgerne egentlig forstår ved "bevaringsværdig".
GRÆNSEOVERSKRIDENDE SAMARBEJDSAFTALE INDGÅET
I går, den 2. november, underskrev formanden for Museum Sønderjylland, Jens Møller og formanden for det danske mindretals organisation, SSF, Dieter Küssner, en historisk samarbejdsaftale hen over grænsen.
SSFs formand Dieter Paul Küssner underskriver aftalen - t.h. formanden for Museet Sønderjylland Jens Møller, t.v. SSFs generalsekretær Jens A. Christiansen.
Foto: SSF.
Aftalen mellem Museum Sønderjylland og SSF gælder samarbejdet om Danevirke Museum, der nu – bl.a. som et resultat af det fælles projekt "Mindretalsliv" – har kunnet færdiggøre en helt ny permanent udstilling på Danevirke Museum om det danske mindretals historie i Sydslesvig fra 1920 til i dag. Aftalen handler om alle former for museumsarbejde, både forskning, indsamling, formidling, bevaring og registrering. Bl.a. er det aftalt, at Danevirke Museums mindretalshistoriske samlinger for fremtiden registreres som en del af Museum Sønderjyllands samlinger – og desuden har parterne lovet hinanden gensidig bistand efter bedste evne.
En lignende samarbejdsaftale blev allerede i januar 2009 indgået mellem Museum Sønderjylland og Trägerverein Deutsche Museen Nordschleswig, det tyske mindretals museumsorganisation i Sønderjylland. Hermed er der nu sikret et fast trekantsamarbejde, der er helt unikt i Europa. Som formanden for Museum Sønderjylland sagde ved underskrivelsen: "Vi har stor forståelse for, at mindretal ønsker deres egne museer. Har man en stærk identitet, har man også et museum. Men mange steder i Europa ser man mindretallenes museer lukke sig helt om sig selv. Her i det dansk-tyske grænseland erkender alle museer derimod, at vi bidrager til den fælles historie – bare med hver vores nødvendige synsvinkel. Det er et godt tegn på den åbenhed og gensidige tillid, vi har opnået her i grænselandet".
Museum Sønderjylland - Bymuseet i Haderslev, i samarbejde med Historicum, er nu klar med udstillingen:
Renæssancens klædeskab – fra maleri til kopi.
De fleste kender sikkert maleriet af Kirsten Munk, med alle hendes børn i de store overdådige kjoler, malet af kunstmaler Jacob van Doordt i 1623, hvor Kirsten var omkring 25 år.
Historicum fra Haderslev har rekonstrueret en kopi, af Kirsten Munks fantastiske dragt. Ligeledes vil også Christian IV og Dronning Dorothea og ikke mindst Hertug Hans samt smykker og tilbehør, være en del af udstillingen på Bymuseet i Haderslev fra den 6. november 2010 til den 25. april 2011.
Udstillingen vil være åben i Bymuseets almindelige åbningstid hver dag fra kl. 13.00 til 17.00 undtagen om mandagen hvor Bymuseet er lukket. Entré 25 kr.
Derudover vil der være fotomontager af arbejdsgangen med dragten fra Historicum, om Hertug Hans den ældres forordninger om klæder, den herskende klasses mode omkring 1600 tallet (farver, udformning, hvem der måtte hvad m.m.) Montre med opdækning, kæder, knapper, vedhæng, mønter m.m.
Museet har til huse i Slotsgade 22, opført af arkitekten Hercules von Oberberg ca. 1580.
Det fornemme hus rummer en spændende renæssancekælder og på 1-salen en gennemgang i tekst, billeder og genstande af Haderslevs arkitektur fra renæssance til parcelhus.
Stueetagen, der er ført tilbage til sit oprindelige udseende, er forbeholdt kalkmalerier fra 1600-tallet, genstande fra byens historie og et tableau med Hercules og frue.
Historicum er en virksomhed, der arbejder med historiske aktiviteter og emner, som produktion af historiske dragter, salg af historisk stof, sytilbehør og historiske mønstre, afvikling af pædagogiske projekter, kurser, foredrag. Vejledning og rådgivning.
I 1615 tog kong Christian IV den danske adelsfrøken, Kirsten Munk til sig i ægteskab, uden dog at underkaste sig de kirkelige ritualer. De blev velsignet med mange børn, og der blev rejst spørgsmål om, hvorvidt børnene var prinser og prinsesser eller kongelige bastarder. Da Kongen forelskede sig i Kirsten Munk var hun kun 16 år gammel og han 38. Den store aldersforskel var ganske normal dengang. Sammen fik de tolv børn, hvoraf de otte overlevede. Det udløste en skandale ved hoffet, da hun i 1626 indledte et forhold til en tysk rhingreve. I 1630 forlod hun det danske hof og boede fra da af på sine jyske godser, hvor hun i perioder var sat i "husarrest".
Maleren Jacob van Doordt uddannede sig oprindeligt i Hamborg. Her lærte han den traditionelle malestil, der benyttedes til fyrsteportrætter. De fleste af hans arbejder blev udført på rejser til Braunschweig, Gottorp, Danmark og England. Efter Christian IV’s første kone Anne Cathrines død i 1612, malede van Doordt flere portrætter af Kirsten Munk og de mange børn. Den største anerkendelse fra Danmarks konge kom dog i form af en anbefaling til den britiske konge.
Kirsten Munk var Ellen Marsvins datter
Ellen Marsvin blev født i 1572 som datter af Karen Gyldenstjerne og den brutale og hensynsløse Jørgen Marsvin, der på Christian II’s tid var rigets kansler og formuende mand.
I en alder af kun 17 år bliver Ellen gift med den 52-årige Ludvig Munk til godset Nørlund. Sammen med ham får hun i 1598 sit eneste barn, den velkendte Kirsten Munk.