laser-enkelt-fra-41.html
s� hurtigt er internettet vokset, og internettrafikken vokser stadig med tocifrede procenttal, cirka 35-50 % per �r ? alts� den faktiske trafik p� internettet p� verdensplan. samtidig er energiforbruget af internettet samlet oppe p� det,
2-3 % af det globale co 2 -udslip. der er andre industrier (transport og byggeindustrierne f.eks.) der bruger lige s� megen energi eller mere (alts� svarende til mere end 2-3 % co 2 -udledning), men de vokser bare ikke s� meget
internettrafikken. derfor er det bydende n�dvendigt, at ressourcerne udnyttes optimalt ? det indeb�rer dels, at der skal bruges s� lidt energi som muligt p� datatransport, og dels, at der skal sendes s� meget som muligt per tilg�ngeligt spektrum. at bruge f�rre lasere i en sender er derfor meget interessant. ved den internationale konference, conference on lasers and electro-optics 2014, som blev a?oldt i san jose, californien i juni 2014, pr�senterede vores gruppe et rekordeksperiment i form af et s�kaldt postd eadline paper . eksperimentet var en demonstration af verdens h�jeste bitrate genereret p� lyset fra en enkelt laser og transmitteret igennem en multikernefiber. vi opn�ede 43 tbit/s transmission fra en enkelt laser. for at opn� denne rekord brugte vi alle de smarte tricks, der findes nu om stunder til at lave data i 5 dimensioner: tid, frekvens, polarisation, kvadratur (kompleks modulation) og rum (multikernefiber). i tid generede vi 320 gbaud nyquist-kanaler, og i frekvens multipleksede vi seks af disse nyquist-kanaler ved forskellig b�lgel�ngde sammen. alle seks n-wdm-kanaler blev polarisations- multiplekset, og hver puls bar p� to bit i kvadratur i formatet kaldet dqpsk (differential quaternary phase shi? keying), hvor den optiske fase kan antage fire forskellige v�rdier i stedet for den bin�re med kun to 43 tbit/s data fra en enkelt laser leif oxenl�we, toshio morioka, hao hu og michael galili ultrahurtig optisk kommunikation, dtu fotonik informationsalderen er bygget p� et optisk internet, hvor hundrede milliarder optiske bits sendes rundt p� jordens overflade hvert sekund. disse mange bits sendes i en optisk fiber, som i dag udg�r rygraden af internettet, og som charles kao fik nobelprisen i fysik i 2009 for at have udviklet. hver eneste dag i �r 2015 skaber og sender vi mere data, end der blev skabt fra tidernes morgen til omkring �r 2000. figur 1: principtegning af, hvordan de 43 tbit/s blev genereret. en enkelt pulset laser forbedrer sit spektrum til et superkontinuum (meget bredt sammenh�ngende spektrum), hvoraf seks 320 ghz brede spektrale dele filtreres ud. disse 320 ghz bidder kan nu moduleres med data (i kompleks plan), og hvert symbol svarer til en meget kort puls p� omkring 3 ps bredde. ved at l�gge flere s�danne pulser sammen t�t op ad hinanden (tidslig multipleksning) opn�s en seriel streng af datapulser h�rende til hver 320 ghz kanal. derefter flettes en tilsvarende datakanal p� en vinkelret polarisation, hvorved dataraten fordobles. sluttelig multiplekses rumligt i syvkernefiberen, hvor seks kerner fyldes med data (7,2 tbit/s), der transmitteres over den 65 km lang fiber. i modtageren findes den modsatte proces med en rumlig fordeler, en polarisationssplitter, en b�lgel�ngdeopdeler (spektral) og til sidst en optisk tidslinseseriel til parallelkonverter til at splitte datasignalerne op i bidder, der kan modtages af kommercielt tilg�ngeligt udstyr. nedenst�ende figur viser princippet: 42 43 tbit/s data fra en enkelt laser
til-kan-den-43.html