Camillo Golgi - Wikipedia's Camillo Golgi as translated by GramTrans
Wikipedia's Camillo Golgi as translated by GramTrans
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Camillo Golgi fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-05-21 08:58:20. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
Camillo Golgi , født 7 juli 1843 i Corteno, Brescia , Lombardiet i den daværende Kejsardömet Österrike , død 21 januar 1926 i Pavia , Lombardiet, var en italiensk læge og cytolog . Han opdagede den organell som i dag efter ham kaldes Golgiapparatet , som håndterer emner som skal udsendes af cellen. 1906 fik han sammen med Santiago Ramón y Cajal Nobelprisen i fysiologi eller medicin for sine studier af nervesystemets mikroskopiske struktur.
2 Golgis sensepolar
3 Golgiapparatet for proteineksport
Nervsystemets Golgiceller
Golgi, født i 1843, virkede som læger ved et sygehus for uhelbredeligt syge, hvor han med meget mangelfuld udrustning til rådighed 1873 opdagede teknikken at med sølvnitrat farve nervevæv, en uvurderlig metode i den fortsatte udforskning af nervesystemet.
Denne farvning gjorde det muligt for ham at i hjernen påvis en speciel type nervecelle ("Golgicell"), med talrige korte udvalg (såk. dendriter) som gør at den kan sammenbinde mange andre nerveceller .
Opdagelsen af Golgicellerne fik den tyske anatom Wilhelm von Waldeyer til at opstille teorien at nervecellen (neuronet) er nervesystemets grundlæggende enhed, noget som senere sloges fast af spanieren Santiago Ramón y Cajal og som indebar et vigtigt skridt i udviklingen af de moderne neurologi . Ramón y Cajal og Golgi fik i 1906 Nobelprisen sammen.:
Golgis sensepolar
Siden Golgi 1876 havde tiltrådt som professor i histologi (vævslære) og patologi i Pavia , opdagede han det punkt hvor nogen følelsesnerver slutter i rige forgreninger, omgivede af en sene . Denne såkaldte Golgis senspole taler om for hjernen hvordan har strakt en vis sene er og hjælper dermed til at finkontrollere kroppens bevægelser.
Golgiapparatet for proteineksport
Det var også i nerveceller han forefandt det system af tilintetgjorte membransække som benævnes Golgikomplekset eller Golgiapparatet. Det har vist sig at findes i næsten alle højere celler og spiller en vigtig rolle for at lagre og "indpakke" emner som cellen skal "eksportere". Det kan gælde fordøjelses enzymer som skal slippes ud i tarmen , bindevævs proteiner som danner en masse mellem cellerne eller hormoner som skal slippes ud i blodet for at regulere kroppens funktioner.
Malariarön
Siden Golgi i slutningen af 1880'erne er begyndt at interessere sig for malaria , mente han at begge typer sygdommen (tredjedagfeber og fjærdedagfeber) forårsages af to forskellige arter malariaparasitten Plasmodium og at feberkriserne indtræffer når parasitporerne slippes ud fra værtens røde blodlegemer .
Camillo Golgi blev indvalgt som medlem af Kungliga Vetenskapsakademien i 1910. Han døde i 1926.
• WorldCat • VIAF : 57421035 • LCCN : n80145398 • ISNI : 0000.0001 1856 2501 • GND : 119273896 • SUDOC : 066912008 • BNF : cb13746673x (data) • NKC : nlk20000077323 • ICCU : IT\ICCU\RAVV1175
Nedenstående er den originale artikel Camillo Golgi fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-09-21 06:03:35. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.
Camillo Golgi (7. juli 1843 – 21. januar 1926) var en italiensk læge og cytolog. I 1906 modtog han nobelprisen i fysiologi eller medicin for sine studier af nervesystemets mikroskopiske struktur, herunder muskeltene og senetene (eng: Golgi Tendon Organ). Han beskrev også cellens organer som i dag kaldes for Golgiapparatet.
Wikimedia Commons har flere filer relateret til Camillo Golgi
Nobelprize.org, Camillo Golgi – biografi
Oversættelsesdato: 2017-05-21 08:58:20