Energiministerens kreative talleg | Netavisen Pio
Klima- og energiministeren hævder, at regningen for nye havvindmøller er blevet alt for stor. Men faktisk er prisen for de nye møller lavere end forventet. Det samme er de danske forbrugeres elregning.
13. september 2016 - 20:19
Det var en noget bizar dag i Klima- og Energiministeriet i går. På den ene side kunne klima- og energiminister Lars Christian Lilleholt meddele, at svenske Vattenfall havde vundet et bud på opførelsen af nye, kystnære havvindmøller for i alt 350 megawatt (MW). Med en pris på 47 øre per kilowatt-time (kWh) var der følge ministeriet tilmed tale om den laveste pris på strøm fra havvindmøller nogensinde.
På den anden side meddelte selvsamme klima- og energiminister, at omkostningerne ved at opføre de nye vindmøller er ”blevet alt for dyre med en ekstraregning til skatteborgerne på 1,7 mia. kr.”. Han taler om, at ”forudsætningerne er skredet” og håber, at hele projektet vil blive droppet. Forvirret?
Prisen en tredjedel under forventningen
Det blev med energiforliget tilbage i 2012 aftalt at opsætte 350 MW nye, kystnære havvindmøller. Forliget omfatter alle Folketingets partier med undtagelse af Liberal Alliance. Det blev dengang forventet, at prisen på havvindmøllerne ville være 70 øre/kWh. Med gårsdagens pris på 47 øre/kWh er prisen dermed faktisk omkring en tredjedel lavere end forventet i energiforliget.
Når klima- og energiministeren alligevel taler om en ”ekstraregning til skatteyderne på 1,7 mia. kr.”, så har det altså intet at gøre med prisen for de nye havvindmøller. Det betyder heller ikke, at danskerne fremover skal betale mere for strømmen, end de gør i dag. Reelt er der tale om, at det indbyrdes forhold mellem to tal på elregningen – nemlig den direkte pris for el og den såkaldte PSO-afgift – har ændret sig.
Det skyldes den mekanisme, som ligger indbygget i PSO-ordningen: Fordi producenten er garanteret en fast mindstepris for sin el, så skal PSO-afgiften så at sige dække forskellen mellem den aktuelle markedspris og den aftalte mindstepris. Er elprisen eksempelvis 30 øre/kWh, så skal PSO-støtten udgøre 17 øre/kWh, for at komme op på en mindstepris på 47 øre/kWh. Men er elprisen på 20 øre, så skal PSO-støtten udgøre 27 øre/kWh, og så fremdeles. Men det ændrer jo ikke på, at den samlede regning er i begge tilfælde på 47 øre/kWh.
Danskerne får billigere el trods stigende PSO
De senere års lavere elpriser er kommet danskerne til gode. Men de betyder også, at forskellen mellem den aktuelle elpris og den mindstepris, der er aftalt på el, er blevet større end forventet. Derfor er PSO-afgiften steget. Ifølge Lars Chr. Lilleholt var forventningen i energiforliget i 2012, at de kystnære havvindmøller skulle have i alt 1,9 milliarder kroner i støtte gennem PSO-afgiften frem til 2032. Nu ser støtten ud til at ende på 3,6 milliarder – altså 1,7 milliarder mere end forventet.
Men når klima- og energiministeren hævder, at ”forudsætninger er skredet” i forhold til det, der blev aftalt i 2012, så kommer det i høj grad an på, hvordan regnestykket sættes op. For selv når den stigende PSO-afgift indregnes, så betaler danskerne markant mindre for el i dag, end forventningen var i 2012, da energiforliget blev indgået.
Ifølge ministeriets egne tal, så forventede man i 2012, at prisen på en kilowatt-time i 2020 ville være på 70 øre, fordelt cirka 50 øre i elpris cirka 20 øre i PSO-afgift. Men gårsdagens bud fra Vattenfall bliver prisen i 2020 nu i stedet 47,5 øre, fordelt på knap 20 øre i elpris og knap 30 øre i PSO-afgift. Så selvom PSO-giften i 2020 er højere end den oprindelige forventning, så har danskerne stadig udsigt til at skulle betale langt mindre penge for strøm end dengang energiforliget blev indgået.
➜ Læs også:Medie: Regeringens enorme vindmøllepark bliver en ”dværg”
Tal fra Vindmølleindustrien viser, at selv om PSO-afgiften i dag udgør en relativt større andel end forventet, så danskernes samlede udgifter 27 procent lavere i dag, end forventningen var i 2012. Men PSO-afgiften betyder naturligvis, at elpriserne ikke er faldet helt så meget, som de ville have gjort, hvis der slet ikke var nogen PSO-afgift.
Regeringen har med sin 2025-plan ønsket helt at afskaffe PSO-afgiften. Socialdemokraterne har erklæret sig åben over for at se på en ny model, men har samtidig gjort det klart, at det ikke må betyde en neddrosling af den grønne omstilling. Den videre skæbne for både PSO-afgiften og de kystnære møller afgøres i løbet af efteråret.
Baseret på disse emner: Havvindmøller | Klima | Lars Chr. Lilleholt | Vedvarende energi | Vindmøller