Folkeskolen har ikke brug for symbolpolitik | Information
Om danske elever bliver nummer fem eller otte i PISA-test er ligegyldigt - det er ikke det, der bør være afgørende for fremtidens folkeskole, mener lærere, forældre og kommuner. Her er vi på Bakkeskolen i Esbjerg.
Arbejdet er allerede gjort. Lærere, pædagoger, forældre og diverse interesseorganisationer skal i de kommende tre dage mødes med regeringstoppen på Marienborg for at diskutere folkeskolens fremtid. Men i stedet for at holde lange møder og lave endnu en folkeskole-taskforce, kunne Lars Løkke Rasmussen og co. nøjes med at læse det oplæg, de selvsamme interessenter har lavet allerede sidste sommer.
Fælles Viden - Fælles Handling handler om, hvordan vi får en bedre folkeskole og er baseret på den fremmeste forskning på området.
»Vi har prøvet det her med fokus på folkeskolen og tjek før, men det hjælper ikke noget med en masse lovændringer, hvor man oftest bare løser et lille problem i det ene hjørne, mens man skaber andre problemer i det andet hjørne,« siger Jørn Sørensen, der er formand for KL's Børne- og Kulturudvalg.
Han håber, at eventuelle ændringer i folkeskolen vil være baseret på forskningen i, hvad der rent faktisk virker, som kommuner og skoler har gjort i oplægget fra sidste sommer.
Formand for Danmarks Lærerforening, Anders Bondo Christensen, er i tvivl om, hvad pointen med Marienborg-mødet og det lovede 360 graders-tjek af folkeskolen egentlig er:
»Jeg kan godt frygte, at mødet vil blive uden substans. Der er lavet rigtig mange udspil om folkeskolen, som politikerne ikke har blevet lyttet til, selv om der har været meget fokus på folkeskolen under den nuværende regering. Derfor har vi spildt frygtelig meget tid på symbolpolitik i stedet for at satse på det, der rent faktisk virker.«
Klaus Majgaard, der er formand for Børne- og Kulturchefforeningen, mener ikke, der er grund til at starte forfra med flere rapporter af samme skuffe.
»Folkeskolen har holdt for med så meget symbolpolitik, men vi skal have forskningen og nytænkningen med,« siger Klaus Majgaard, der håber, at stormødet vil samle op på nogle af udspillene som f.eks. Fælles viden - fælles handling.
»Regeringens fokus er lagt på de specifikke faglige mål, men i virkeligheden er der brug for en bredere diskussion af, hvad vi måler folkeskolen på. Vi mener, at uddannelsesparathed efter folkeskolen, gode samarbejdsevner og relationer er mindst lige så vigtigt som faglighed,« siger Klaus Majgaard, der gerne så nogle mere langsigtede mål for folkeskolen og en lempelse af detailreguleringen, så der kunne blive skabt rum for eksperimenter.
»Det mest sørgelige ville være, hvis alt det her bare bliver afsæt for endnu et spektakulært tiltag, som kan vise politisk handlekraft, i stedet for at vi forsøger at blive klogere på, hvordan vi skaber en bedre skoledag, så vi kan nå nogle mere langsigtede mål,« siger Klaus Majgaard.
Benedikte Ask Skotte, der er formand for forældrene i Skole og Samfund, tager det som en selvfølge, at den viden, der allerede er indsamlet, bliver inddraget på stormødet.
»Vi er en masse mennesker, der har brugt vores energi på det her, så vi fortjener også, at regeringen tager det alvorligt. Jeg tror, det er det helt rigtige tidspunkt, at parterne finder sammen på folkeskoleområdet, for der er sket meget det sidste år. Men regeringen skal ikke diktere, hvor vi i fællesskab skal rykke hen. Det har parterne omkring folkeskolen fundet ud af, og regeringen må rigtig gerne være med,« siger Benedikte Ask Skotte, der også gerne så målene for skolen hævet til noget, der ligger ud over placeringer i PISA-test.
Skoleledernes formand, Anders Balle, tror dog ikke, at ministrene på mødet vil tage udgangspunkt i skolernes og forskernes overvejelser.
»Statsministeren virker, som om han har en anden dagsorden, når det vigtigste er, at vi kommer i top fem i PISA. Det er for enkelt og for snævert et mål, som vi ikke kan bruge som målsætning for folkeskolen. Det er vigtigt, at vores børn er dygtige læsere, men om vi er nummer fem eller nummer otte, er ligegyldigt,« siger Anders Balle, der håber på, at mødet og 360 graders-eftersynet kan være en anledning til at få samlet op på alt det arbejde, der er gjort allerede.
Erhvervslivet efterlyser reformer af folkeskolen som grobund for ny økonomisk vækst, og regeringen vil give den et 360-graderseftersyn for at sikre danske børns læseevner og en placering i den faglige top internationalt.
Information sætter i en serie fokus på folkeskolen.