1 Aarhus byråds journalsager (J. Nr ) Originalt emne Havnen Havneplads Uddrag fra byrådsmødet den 12. oktober side 4 Klik her for at åbne den oprindelige kilde (J. Nr ) Skrivelse af 7. Oktober 1916 fra Havneudvalget i Anledning af en Anmodning fra Aarhus Oliefabrik om Forlængelse af Lejemaalet angaaende en Plads til en Ilt- og Brintfabrik, beliggende udmiddelbart Syd for den af Oliefabrikken lejede Plads ved Sydhavnen, saa lydende: "Fra Dansk Ilt- & Brintfabrik A/S modtog Havneudvalget under 29. Februar d. A. Ansøgning om Leje af Plads ved Sydhavnen i Nærheden af den af Aarhus Oliefabrik lejede Plads ved Slippens Vestside. Selskabet agtede paa denne Plads at anlægge, en Ilt- & Brintfabrik til Samarbejde med Oliefabriken. Efterat Udvalget den 31. Marts var enedes med Selskabet om at leje det en Plads ved Vejen umiddelbart Syd for den af Oliemøllen lejede Plads, udfærdigedes Udkast til en Lejekontrakt i Overensstemmelse med andre ved Havnen gældende Lejekontrakter, idet Lejemaalets Varighed som for andre Lejere saasom Kulforretningerne og Aarhus Trælasthandel fastsattes til 15 Aar. I Skrivelse af 10. August meddelte Aarhus Oliefabrik Lim., at Ilt- & Brintfabriken, paa hvis Vegne Bankdirektør Schou havde ført Forhandlinger med Udvalget, efter Bankdirektørens Død var købt af Oliefabriken, og at det for denne maatte anses nødvendigt, at det nye Lejemaal Dette dokument er fra Side 1 af 7
2 afsluttedes paa de samme Betingelser og særlig ogsaa paa samme Tidsrum, nemlig 40 Aar, som for den tidligere af Oliefabriken lejede Grund. Havneudvalget har imidlertid ikke ment, at de samme særlige Grunde vare til Stede, som i sin Tid foranledigede, at man med Aarhus Oliefabrik Lim. afsluttede en Lejekontrakt paa et længere Aaremaal og paa gunstigere Betingelser, end nogen anden Lejer ved Havnen har opnaaet, og svarede derfor under 28. f. M. saalydende: "Efterat Havneudvalget efter de ved Mødet den 22. d. M. fra Fabrikens Direktør og Ingeniør fremkomme Udtalelser paany har haft Spørgsmaalet om Betingelserne for Leje af det A/S Dansk Ilt- & Brintfabrik tilbudte Areal under Overvejelse, er man kommen til det Resultat, at man ikke kan betragte Lejemaalet som kun en Udvidelse af Oliefabrikens ældre Lejemaal af Grunden ved Slippen, og at man ikke mener at kunne slutte et nyt Lejemaal med Fabriken paa andet end i Hovedsagen samme Grundlag som Havnens andre Lejemaal. Man maa i Henhold hertil fastholde, at Lejemaalet afsluttes paa højst 15 Aar, men kan muligen forhandle om at indrømme Fabriken Forlejeret til Arealet efter Udløbet af de 15 Aar paa de Betingelser, som Havneudvalget til den Tid fastsætter for Arealets Benyttelse." Da Oliefabriken efter at have modtaget dette Svar under 30. f. M. har anmodet om at faa Sagen forelagt Byraadet, tillader Udvalget sig hermed at udbede sig Byraadets Afgørelse, idet Udvalget formener, at det af Hensyn til Havnens andre Lejere ikke vil være tilraadeligt atter denne Gang at indrømme Oliefabriken en Særstilling." Formanden oplyste, at den af Oliefabrikken ønskede Plads ganske vist laa ved den af Fabrikken tidligere lejede Plads, men at der dog var en bred Vej imellem, over og under hvilken der skulde skabes Forbindelse mellem de to Pladser. Som Hovedgrund for sit Ønske om at faa den ny Plads paa de samme Betingelser som den gamle og da navnlig paa samme Aaremaal anførte Fabrikken, at Forudsætningerne for det store Foretagende, som det alt havde paabegyndt, havde forandret sig væsentlig, saaledes at Fabrikationen helt maatte forandres, og det blev paastaaet, at hvis man ikke fik Pladsen ved Siden af, maatte det store Anlæg staa ledigt. Man kunde nu tro, hvad man vilde, men det var dog vist saaledes, at de Forudsætninger, hvorunder Fabrikken havde lejet den oprindelige Plads, var forandrede. Havneudvalget var imidlertid betænkelig ved at leje det ny Areal ud paa saa langt et Aaremaal, 40 Aar. Da det kun var et mindre Areal, kunde Taleren maaske nok gaa med dertil, men Udvalgets Flertal, d. v. s. Udvalget med Undtagelse af Taleren, var bange for Konsekvenserne med Hensyn til de andre Lejemaal, som skulde afsluttes, og hvor det Dette dokument er fra Side 2 af 7
3 for fleres Vedkommende blev gjort gældende, at det drejede sig om store og værdifulde Anlæg. Som det fremgik af Skrivelsen, vilde Havneudvalget gaa til Udleje paa 15 Aar og med Forlejeret for Fabrikken efter denne Tids Forløb dog paa de Vilkaar, Udvalget da maatte finde passende. Det var kedeligt for Udvalget at komme med et saadant mindre Spørgsmaal til Byraadet, men Betænkelighederne i Udvalget var saa stærke, at der ikke var andet at gøre. Muligvis kunde man gaa en Mellemvej ved at tilbyde 20 Aar, men om den Udvej var mulig, skulde Taleren intet sige om. Marthin Hansen udtalte, at Krigen havde umuliggjort den Fabrik, Oliefabrikken havde under Opførelse ved Havnen, og at Fabrikken nu ønskede at gaa en anden Vej end oprindelig tænkt, men at det ikke kunde ske uden ved at indrette den Fabrik, der nu var Tale om. Naar Forholdet var det, og man havde givet Fabrikken Plads til den oprindelige Fabrik for 40 Aar, var det noget smaaligt af Udvalget ikke at ville indrømme længere Lejemaal end 15 Aar. Efter de Udgifter, Fabrikken allerede havde haft, var dens Ønske ikke urimeligt. Taleren kunde derfor godt gaa med til de 40 Aar og vilde mene, at man i hvert Fald maatte indrømme op mod 30 Aar. Samuelsen kunde slutte sig til Hr. Marthin Hansen og syntes, at man maatte give Oliefabrikken Ret i dens Betragtninger. Naar Forudsætningerne for den første Fabriks Virksomhed var forandrede, var det rimeligt at imødekomme Fabrikken, som aldrig vilde bygge den ny Fabrik, hvis den ikke var blevet nødt dertil. Havneudvalgets Stilling var mere end mærkelig, da det dog drejede sig om en Fabrik og ikke en Oplagsplads. Taleren anbefalede at indrømme de 40 Aar. Mikael Johansen fandt Havneudvalgets Stilling ganske uforstaaelig. Naar Oliemøllen havde lejet Areal til en Fabrik for 40 Aar og nu mente det nødvendigt at faa endnu et Areal, for at den oprindelige Fabrik kunde drives, burde man imødekomme Ønsket. I Stedet for at stille sig vrangvillig burde man med Glæde afgive det ny Areal. Naar der ikke var tilstrækkelig Plads til de Virksomheder, der maatte komme, maatte Havnen være bygget forkert, da der dog var Plads nok lige ved, f. Eks. Landsudstillingsterrænet. Man kunde ikke forlange, at nogen skulde bygge Fabrik uden at faa tilstrækkelig Tid til at drive Virksomheden. Det kunde ikke nytte at lægge de store Virksomheder Hindringer i Vejen, saa Taleren vilde anbefale, at man lejede det ny Areal ud paa 40 Aar ligesom det tidligere Areal. Jakob Jensen hævdede, at Oliefabrikkens oprindelige Fabrik ved Sydhavnen meget vel kunde eksistere, selv om Fabrikken ikke fik det ny Areal, idet det kun drejede sig om en Brintfabrik, som i flere Aar havde ligget i Aabyhøj, og som man nu ønskede i Nærheden af Fabrikken ved Havnen. Sagen var, at denne Brintfabrik omtrent var gaaet op i Oliefabrikken, som saa ønskede det samme Dette dokument er fra Side 3 af 7
4 Aaremaal for den som for sin gamle Fabrik. Fordelen for Oliefabrikken laa i en Besparelse af Kraftforbruget, men der var ikke Tale om, at den første Fabrik blev umuliggjort. Havnen var bygget væsentlig for Handelen og ikke saa meget for Fabriksanlæg, selv om man jo nok havde tænkt at skaffe Plads til nogle industrielle Virksomheder. En Brintfabrik vilde ingen Indtægt give Havnen ud over Lejen af Arealet, hvorimod mange Købmænd ønskede Plads, og det gav Indtægt for Havnen. Købmændene stak ogsaa store Kapitaler i deres Anlæg, en Kulhandler byggede saaledes for over ½ Million, og de maatte nøjes med 15 Aar. At man satte dette Aaremaal, betød naturligvis ikke, at de skulde flytte efter den Tids Forløb, men kun, at Efterkommerne skulde have Ret til at disponere over Arealet, hvis Udviklingen gjorde det ønskeligt. Ingen Havn i Danmark lejede Arealer ud for 40 Aar højst Aar. 20 Aar kunde man maaske gaa med til, men ikke længere. Derimod kunde Oliemøllen faa Forlejeret, og dermed maatte den være tilfreds. Da Havnen blev projekteret for 16 Aar siden, troede ingen paa Muligheden af den Trafik, der nu var til Stede, men det var naturligvis let nok at sige, at Havnen burde været lavet anderledes. Dersom man udlejede dette Areal for Aar, vilde Taleren gaa med til det samme for alle andre Lejere, og saa maatte Byraadet tage Ansvaret. Christensen mente, at naar man lejede Arealer ud for 15 Aar til Kul- og Tømmeroplag, maatte man kunne indrømme et længere Aaremaal for Fabriksanlæg, og naar man engang var gaaet med til 40 Aar for Oliefabrikkens Vedkommende, kunde man nok gaa med til det samme Aaremaal for den lille Plads, der nu var Tale om til den samme Virksomhed. Farlige Konsekvenser kunde der ikke komme. Noget andet var det, om Havneudvalget vilde erklære, at Havnepladsen var saa lille, at man ikke turde disponere over Arealerne for længere Tid end 15 Aar. Taleren maatte protestere imod Udtalelsen om, at man vilde være med til at leje ud for 40 Aar til Oplagspladser. Simonsen gjorde gældende, at var der sket noget galt ved at leje den første Plads ud for 40 Aar, maatte Havneudvalget tage Ansvaret derfor, da dets egentlige Ordfører, Hr. Jakob Jensen, den Gang havde udtalt sig paa en saa diplomatisk Maade, at Byraadet ikke havde Spor af Begreb om, hvad Udvalget vilde. Det tiltalte Taleren meget, at Oliefabrikken nu vilde flytte en ny Virksomhed hertil, saa Taleren var mest stemt for at imødekomme Fabrikkens Ønske. Vidtgaaende farlige Konsekvenser kunde der ikke følge deraf, den eneste Følge kunde i hvert Fald blive, at ældre Lejere, som ønskede ny Plads ved Siden af deres alt lejede Plads, kunde leje paa samme Aaremaal som for denne. Overfor ny Lejere kunde den foreliggende Sag ingen Konsekvenser medføre. Taleren havde forstaaet Formandens Udtalelse om 20 Aar saaledes, at Sagen kunde gaa i Orden, Dette dokument er fra Side 4 af 7
5 hvis dette Aaremaal blev indrømmet. Var det Tilfældet, vilde Taleren tiltræde Formandens Forslag, hvis ikke, kunde han gaa med til 40 Aar. Formanden turde ikke sige, at Oliefabrikken vilde akceptere Lejemaalet paa 20 Aar. Niels Jensen hørte til den Del af Udvalget, som mente, at man ikke burde leje Arealer ud paa længere Tid end 15 Aar. Havnepakhuset var i sin Tid blevet lejet ud saaledes, at Udvalget ikke kunde opsige Lejemaalet, hvad der havde været til stor Gene. Den røde Traad for Udvalget var i det hele taget, at der ikke maatte lejes ud for længere Tid end 15 Aar, fordi man ikke burde binde Efterkommerne. Alene det at give Forlejeret efter de 15 Aars Forløb var en stor Indrømmelse. Brintfabrikken havde Udvalget lejet Plads ud til for 15 Aar, Kontrakten var blot ikke blevet underskrevet, fordi Selskabets Formand døde. Kjeld Sørensen troede, at Sagen var blevet slaaet vel stort op. Det bedste vilde sikkert være, at der var bestemte Regler at gaa efter, idet alle andre selvfølgelig maatte have samme Rettigheder, som man indrømmede Oliefabrikken. Antagelig vilde Oliefabrikken have flere Virksomheder derned, f. Eks. en Maskinfabrik, og der skete næppe noget uheldigt, selv om Byraadet kun gik med til 15 eller 20 Aar. Skulde det offentlige faa Brug for Arealet, vilde det være meget uheldigt at have det udlejet for 40 Aar. Mikael Johansen fandt det vanskeligt i vore Dage at skelne mellem Købmandsvirksomhed og Fabriksvirksomhed, og Havnen var i hvert Fald for begge Dele. Vel gjaldt det om at skabe Indtægter for Havnen, men dennes indirekte Gavn var dog det væsentligste. Kunde man ikke leje Arealerne ud til Fabriksvirksomheder paa 40 Aar, var hele Havneanlæget forfejlet, da ingen vilde bygge kostbare Fabrikker for ret meget kortere Tid. Det var muligt, at andre Havne ikke lejede ud for mere end Aar, men saa var de heller ikke tidssvarende. Taleren havde ikke forstaaet det saaledes, at Formanden havde stillet Forslag om 20 Aar, og han troede ikke, Oliefabrikken gik ind paa mindre end 40 Aar. Skulde alle Pladser ved Havnen være udlejet, var det kun glædeligt, men derfor maatte man ikke stoppe Udviklingen, det gjaldt saa om at finde andre Pladser. Hvis Udvalget ikke vilde fravige den røde Traad, at der kun maatte lejes ud for 15 Aar, maatte den Traad helst snarest muligt klippes over. Marthin Hansen bemærkede, at det var en Kendsgerning, at der i Handel og Industri var Utilfredshed med den Maade, Havneudvalget arbejdede paa. Naar man havde givet Oliefabrikken en Plads for 40 Aar, og Forudsætningen for Virksomheden paa denne Plads bristede, saaledes at Fabrikken maatte have et nyt Areal til for at faa den oprindelig tænkte Virksomhed til at trives, saa nyttede det ikke kun at ville leje den ny Plads ud for 15 Aar. Sammenligningen med Kuloplagspladser haltede stærkt, da det var forholdsvis let at flytte et Kuloplag, men meget Dette dokument er fra Side 5 af 7
6 vanskeligt at flytte en Fabrik. Jakob Jensen hævdede, at det var umuligt at flytte en Kuloplagsplads uden mægtige Udgifter, blandt andet fordi Kulpladserne fordrede Kraner, som ikke var lette at' flytte. Da Spørgsmaalet om Udleje af det første Areal til Oliefabrikken var fremme, havde Taleren udtalt sig meget klart om sin Stilling. Taleren vilde gerne have saa mange Fabriksvirksomheder i Byen som muligt, men det offentlige maatte være Herre i sit eget Hus. Den ny Fabrik kom der nok, selv om man kun vilde leje Pladsen ud for 15 Aar. Arrangementet betød stor Fordel for Oliefabrikken, og naar denne fik Forlejeret, løb den ingen Risiko, da Pladsen jo ikke vilde blive inddraget, med mindre det var ganske nødvendigt for det offentlige. Det var meget mærkeligt, at det andet Selskab ikke havde frasagt sig Lejemaalet. Samuelsen vilde ønske, at Oliefabrikken vilde lægge sin Maskinfabrik ned til Havnen i Stedet for ud mod Bruunsgade, hvor den rimeligvis vilde komme. Formanden havde ikke stillet Forslag om 20 Aar, men var vistnok mest stemt for 40 Aar, hvilket Aaremaal Taleren ogsaa mente, man burde gaa med til. Der var stor Forskel paa at flytte en Oplagsplads og paa at flytte permanente Bygninger, der var indrettede til Fabrik. Det var muligt, at Havnen fortrinsvis var for Købmænd, men Oliefabrikken var ogsaa den største Købmandsvirksomhed i Byen. Møller mente, at havde man lejet det første Areal ud for 40 Aar, maatte man indrømme det samme Aaremaal for det andet Areal. Udvalget kunde ikke fastholde sit Standpunkt om kun at leje ud for 15 Aar til permanente Bygninger med Maskiner, da ingen Fabrikant vilde bygge Fabrik for det Aaremaal. Man behandlede ikke alle ens, naar man kun lejede ud for 15 Aar, hvorledes end Virksomheden var, da der var stor Forskel paa at indrette en Oplagsplads og en Fabrik. Kjeld Sørensen havde med sin Bemærkning om, at alle burde behandles ens, selvfølgelig ment, at alle Oplagspladser skulde behandles ens og ligeledes alle Fabrikker, men ikke, at der skulde være ens Behandling af baade Oplagspladser og Fabrikker. Det vilde vist være bedst at lade Sagen gaa tilbage til Udvalget. Hvis man i Aften indrømmede de 40 Aar, maatte man give alle andre Fabriksvirksomheder samme Rettighed. Samuelsen havde intet imod at give andre Fabriksvirksomheder samme Rettigheder, som man gav Oliemøllen. Formanden kunde i adskilligt give Hr. Jakob Jensen Ret, men mente dog, man kunde gaa med til de 40 Aar, fordi det var et forholdsvis lille Areal, og det kun drejede sig om en Tilføjelse til en given Kontrakt. Dersom Forslaget om 40 Aar faldt, vilde Taleren stille Forslag om 20 Aar. Det vedtoges at afslutte Kontrakt angaaende det paagældende Areal som en Tilføjelse til den for Oliemøllens tidligere Areal paa Havnen gældende Kontrakt, altsaa for et Tidsrum af 40 Aar. Dette dokument er fra Side 6 af 7
7 Dette dokument er fra Side 7 af 7
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 80-1915) Originalt emne Havnen Havneplads Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 6. maj 1915 2) Byrådsmødet den 17. juni 1915 3) Byrådsmødet den 13. september 1915 Uddrag
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 28-1905)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 28-1905) Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 27. april 1905 2) Byrådsmødet den 22. juni 1905 Uddrag fra byrådsmødet den 27. april 1905 - side 3 Klik her for at åbne
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 541-1912)
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 541-1912) Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 29. februar 1912 2) Byrådsmødet den 20. februar 1913 Uddrag fra byrådsmødet den 29. februar 1912 - side 13 Klik her for
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 642-1927) Originalt emne Belysningsvæsen Elektriske Ledninger, Installationer og Leverancer Uddrag fra byrådsmødet den 15. marts 1928 - side 2 Klik her for at åbne den
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 743-1932) Originalt emne Havnearbejdet, Havneudvidelse Havnen Indholdsfortegnelse 1) Byrådsmødet den 2. marts 1933 2) Byrådsmødet den 16. marts 1933 Uddrag fra byrådsmødet
Aarhus byråds journalsager (J. Nr. 597-1933) Originalt emne Belysningsvæsen Elektriske Ledninger, Installationer og Leverancer Uddrag fra byrådsmødet den 3. januar 1934 - side 1 Klik her for at åbne den