Høring om fremtidens infrastruktur. Høring for Folketingets Trafikudvalg, 27. februar 2008 i Landstingssalen, Christiansborg - PDF
Høring om fremtidens infrastruktur. Høring for Folketingets Trafikudvalg, 27. februar 2008 i Landstingssalen, Christiansborg
Download "Høring om fremtidens infrastruktur. Høring for Folketingets Trafikudvalg, 27. februar 2008 i Landstingssalen, Christiansborg"
1 Høring om fremtidens infrastruktur Høring for Folketingets Trafikudvalg, 27. februar 2008 i Landstingssalen, Christiansborg 32 43 Indholdsfortegnelse Program... 8 Folketingsmedlemmer i høringens spørgepanel Præsentation af oplægsholdere Camilla Riff Brems Benny Christensen Jens Egedal Kirsten Halsnæs Henrik Harder Mette Jensen Per Homann Jespersen Kenneth Karlsson Niels Buus Kristensen Kristian Kristiansen Harry Lahrmann Anker Lohmann-Hansen Oli B. G. Madsen Johan Nielsen Petter Næss Ninette Pilegaard Svend Tøfting Morten Winther Birgit Aagaard-Svendsen Introduktion - Infrastrukturkommissionens konklusioner og anbefalinger Af Birgit Aagaard-Svendsen, Direktør, J Lauritzen A/S, Formand for Infrastrukturkommissionen Oplæg 1 - Trafik i Danmark år fremskrivning som grundlag for investeringer i infrastrukturen Af professor Oli G. Madsen, DTU Transport Oplæg 2 - Trafikfremskrivning som redskab for planlægning Af Dr.ing og professor Petter Næss, Aalborg Universitet Oplæg 3 - Trafikkens prisfølsomhed i lyset af stigende oliepriser Af forsker Ninette Pilegaard, DTU transport Oplæg 4 - Trafikkens udledning af drivhusgasser Af seniorrådgiver Morten Winter, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet Oplæg 5 - CO2 udledning fra trafikken i forhold til EU s målsætninger for reduktion Af forskningsspecialist phd. Kirsten Halsnæs, UNEP Centret, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet... 374 Oplæg 6 Af forsker Kenneth Karlsson, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet Oplæg 7 - Muligheder for CO2-reduktion i transportsektoren gennem teknologisk udvikling og alternative drivmidler Af koordinator Benny Christensen, Organisationen for Vedvarende Energi Oplæg 8 - Mobilitets- og transportmønstre i Danmark nu og i fremtiden Af seniorforsker, Mette Jensen, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet Oplæg 9 - Infrastrukturens betydning for regional byudvikling Af lektor, Ph.D Henrik Harder, Aalborg Universitet Oplæg 10 - Det sammenhængende trafiksystem alternative løsninger Af direktør Jens Egdal, Rambøll Nyvig Oplæg 11 - Det sammenhængende trafiksystem - en strategi for Danmarks fremtidige infrastrukturinvesteringer Af lektor, trafikforsker Per Homann Jespersen, FLUX Center for transport-forskning, Roskilde Universitetscenter Oplæg 12 - Virkemidler til løsning af trængselsproblemerne og virkemidlernes konsekvenser Af sektionsleder, lektor Harry Lahrmann, Aalborg Universitet Oplæg 13 - Øget kollektiv transport som løsning på trængselsproblemerne Af ekstern lektor Anker Lohmann-Hansen, Aalborg Universitet Oplæg 14 - Intelligente Trafik Systemer Af formand Svend Tøfting, ITS Danmark Oplæg 15 - Internationale erfaringer med virkemidler mod trængselsproblemer Af ModelCenterleder Camilla Riff Brems, DTU Transport Oplæg 16 - Rentabilitet ved trafik og infra-struktur Af Institutdirektør Niels Buus Kristensen, DTU Transport Oplæg 17 - En samfundsøkonomisk sammenligning af infrastrukturinvesteringer Af Seniorkonsulent Johan Nielsen, Danske Regioner Oplæg 18 - Mulighederne med OPP i forbindelse med opførelse, vedligeholdelse og drift af infrastruktur Af Lektor Kristian Kristiansen, Center for Facilities Management, DTU Teknologirådets udgivelser5 Program Ordstyrer: Formanden for Trafikudvalget, Flemming Damgaard Larsen (V) 9.00 Velkomst Formanden for Trafikudvalget, Flemming Damgaard Larsen (V) 9.10 Infrastrukturkommissionens konklusioner og anbefalinger En gennemgang af Infrastrukturkommissionens konklusioner og anbefalinger og baggrunden for dem. Birgit Aagaard-Svendsen, Direktør, J Lauritzen A/S, Formand for Infrastrukturkommissionen 9.30 TEMABLOK 1: Fremtidens trafikudvikling Hvilke præmisser ligger til grund for infrastrukturkommissionens fremskrivning? Hvilke andre præmisser kunne have været anvendt, og med hvilken betydning for resultatet af fremskrivningen? Professor Oli G. Madsen, DTU Transport Trafik i Danmark år 2030 fremskrivning som grundlag for investeringer i infrastrukturen Dr.ing og professor Petter Næss, Aalborg Universitet Trafikfremskrivning som redskab for planlægning Forsker phd. Ninette Pilegaard, DTU transport Trafikkens prisfølsomhed i lyset af stigende oliepriser Kaffepause 76 10.30 TEMABLOK 2: Infrastrukturens betydning for trafikkens udledning af CO2 Hvordan kan udformning af infrastrukturen bidrage til, at mindske udledning af CO2 fra trafikken? Hvilke teknologiske eller andre muligheder er der for at reducere CO2 udledningen fra trafikken? Seniorrådgiver Morten Winter, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet Trafikkens udledning af CO2 Forskningsspecialist phd. Kirsten Halsnæs, UNEP Centret, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet CO2 udledning fra trafikken i forhold til EU's målsætninger for reduktion Forsker Kenneth Karlsson, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet CO2 udledning i forhold til trafiksystemer, infrastruktur og relationen til det sammenhængende energisystem Koordinator Benny Christensen, Organisationen for Vedvarende Energi De teknologiske muligheder for at reducere udledningen af CO2 fra trafikken TEMABLOK 3: Det sammenhængende trafiksystem Hvordan kan et sammenhængende dansk trafiksystem se ud, hvis det skal styrke landets sammenhæng, herunder erhvervs- og byudvikling i alle landets regioner? Seniorforsker, Mette Jensen, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet Mobilitets- og transportmønstre i Danmark nu og i fremtiden 8 Lektor, phd. Henrik Harder, Aalborg Universitet Infrastrukturens betydning for den regionale udvikling i Danmark Direktør Jens Egdal, Rambøll Nyvig Det sammenhængende trafiksystem alternative løsninger Lektor, trafikforsker Per Homann Jespersen, FLUX Center for transport-forskning, Roskilde Universitetscenter En strategi for Danmarks fremtidige infrastruktur investeringer Frokost7 13.15 TEMABLOK 4: Løsninger på trængselsproblemerne Hvilken betydning har trængselsproblemerne for velfærden og hvordan de kan løses. Herunder også en række virkemidler og deres effekter. Sektionsleder, lektor Harry Lahrmann, Aalborg Universitet Virkemidler til løsning af trængselsproblemerne og virkemidlernes konsekvenser Ekstern lektor Anker Lohmann-Hansen, Aalborg Universitet Øget kollektiv transport som løsning på trængselsproblemerne Formand Svend Tøfting, ITS Danmark Muligheder og begrænsninger ved Intelligent Trafik Styring (ITS) ModelCenterleder Camilla Riff Brems, DTU Transport Internationale erfaringer med virkemidler mod trængselsproblemer Kaffepause TEMABLOK 5: Økonomi og rentabilitet Hvordan bestemmes rentabiliteten af forskellige trafikinvesteringer, så de bliver sammenlignelige? Hvad er fordele og ulemper ved forskellige finansieringsformer (statslig investering, offentligt ejede selskaber, offentlig/privat partnerskab mm)? Institutdirektør Niels Buus Kristensen, DTU Transport Rentabilitet ved trafik og infrastruktur Seniorkonsulent Johan Nielsen, Danske Regioner En samfundsøkonomisk sammenligning af infrastrukturinvesteringer Lektor Kristian Kristiansen, Center for Facilities Managment, DTU Mulighederne med OPP i forbindelse med opførelse, vedligeholdelse og drift af infrastruktur TEMABLOK 6: Behovet for opfølgning Nogle bud på, hvordan man kan komme videre herfra, og hvilke behov der er for opfølgning. Alle høringens eksperter får ét minut hver til at give deres bud på opfølgning Afslutning Formanden for Trafikudvalget, Flemming Damgaard Larsen (V)8 Folketingsmedlemmer i høringens spørgepanel Spørgepanelet består af en politiker fra hvert parti. Fra nogle kommer flere folketingsmedlemmer, men kun en ad gangen. I spørgepanelet sidder følgende folketingsmedlemmer: Venstre Kristian Pihl Lorentzen (alle temablokke) Socialdemokratiet Klaus Hækkerup (Temablok 1 og 6) Kim Mortensen (Temablok 2) Jens Chr. Lund (Temablok 3 og 5) Benny Engelbrecht (Temablok 4) Dansk Folkeparti Pia Adelsteen (Temablok 1 og 2) Kim Christiansen (Temablok 3-6) SF - Socialistisk Folkeparti Pia Olsen Dyhr (Temablok 1, 2 og 4) Jesper Petersen (Temablok 3) Jonas Dahl (Temablok 5 og 6) Det Konservative Folkeparti Henriette Kjær (alle temablokke) 10 Det Radikale Venstre Johs. Poulsen (alle temablokke) Enhedslisten Per Clausen (alle temablokke) Ny Alliance Har ikke meldt deltager Ordstyrer på høringen Formanden for Trafikudvalget, Flemming Damgaard Larsen (V)9 Præsentation af oplægsholdere Camilla Riff Brems Leder af ModelCenter ved DTU Transport, ph.d. (trafikmodellering). Trafikmodeller og transportøkonomiske analyser som beslutningsgrundlag er fokusområderne i et arbejde, der bl.a. dækker trafikmodeller med fokus på kollektiv trafik, opgørelse og værdisætning af trængsel samt værdisætning af effekter til samfundsøkonomiske analyser. Camilla har således tidligere deltaget i Projekt Trængsel og nyligt i Infrastrukturkommissionens fremskrivninger af vejtrafikken. Benny Christensen Civilingeniør (DTH) med automobilteknik som hovedfag. Udviklingsarbejde i to virksomheder indenfor maskinindustrien (12 år) Ringkjøbing Amts miljøafdeling (bl.a. industrimiljø og vindmølleplanlægning) Kursusleder og underviser på miljøkurser på Den Kommunale Højskole. Fra 1998 Faglig koordinator for transport og brint i Organisationen for Vedvarende Energi (OVE) Forfatter (sammen med. Kaj Jørgensen) til transportafsnittet i OVE s Energivision for Medlem af Energistyrelsens rådgivende brintudvalg Projektleder på brint-transportprojekter i Ringk.A. (Hydrogen- Link og HydrogenTrain) Styregruppemedlem i Teknologirådets projekter Energiteknologi som vækstområde og Det fremtidige danske energisystem 11 Jens Egedal Jens Egdal (f. 1963) er direktør for Rambøll Nyvig og markedsdirektør i Rambøll Danmark for Veje, Trafik- og Byplanlægning. Med en uddannelse som anlægsingeniør fra Horsens i 1986 og erfaring fra COWI, Vejdirektoratet og Rambøll har Jens Egdal i mere end 20 år arbejdet professionelt med planlægning og infrastrukturudvikling i primært Danmark. Jens Egdal deltager aktivt i en række centrale visionsarbejder for den danske infrastruktur. Blandt andet deltager han pt. som medlem af Ingeniørens infrastrukturkommission, i formandskabet for Århus Kommunes Tænketank for Byudvikling og Infrastruktur i 2039, samt som formand i ATV s arbejdsgruppe Dansk Infrastruktur i det 21. århundrede. Ud over det er Jens Egdal bestyrelsesmedlem i Dansk Vejforening og i Viasys Denmark A/S.10 Kirsten Halsnæs Date of birth: Position Coordinator of Sustainable Development activities in UNEP Risø Centre, Senior Research Specialist. Education Master of Economics, University of Copenhagen Passed evaluation as senior economist and as Senior Research Specialist. Ph.D. Social Sciences, Roskilde University Centre, Denmark, Qualifications Environmental and resource economics, development Economics, Costbenefit analysis. Applications of quantitative economic approaches. The economics of climate change and sustainable development Employment February 1992: UNEP Collaborating Centre on Energy and Environment, Risø National Laboratory, Denmark May 1983: Danish Ministry of Housing and Building, Economic-Statistical Department. Main projects Co-editor of Special Issue of the World Development Journal (2008) Principal Economist of the international research network on Development and Climate Change with energy studies for emerging economies. Project leader of Danish Development and Climate Action Programme. Coordinating Lead Author of IPCC WGIII Fourth Assessment Report. Coordinating Lead author of IPCC WG III Third Assessment Report. Lead author of the IPCC Synthesis Report. Principal lead author of IPCC WG III Second Assessment Report on Mitigation Cost Assessment. Other activities External proctor at Roskilde University Centre Denmark. 12 Supervisor of Ph.D. and Master students. Peer review of international journal papers: Energy Policy, Ecological Economics, Climatic Change, Environmental Planning and management and others. Head of the Risø union of professionals. Extensive activities with communication of research results in media and various meetings11 Henrik Harder Erhvervserfaring Lektor ved Aalborg Universitet, Arkitektur og Design Lektor ved Aalborg Universitet, Institut for Samfundsudvikling og Planlægning Tillidshverv ved Office at Aesop National Representative, Counsel of Representative (CoRep) Formand for bestyrelsen i Aalborg Kollegium i Aalborg Adjunkt ved By og transport planlægning, Aalborg Universitet Ph.D studerende ved By og transport planlægning, Aalborg Universitet 1997 Fuldtidsbeskæftiget forskningsassistent ved By og transport planlægning, Aalborg Universitet Arkitekt ved Jørgen Langvad Tegnestue Aps Arkitekt ved Tegnestuen Domus Aps Arkitekt ved PLH Architects A/S Arkitekt ved Ralf Smidt Aps Uddannelse 2003 Retning: Ph.D. By/vejplanlægning Uddannelsessted: Aalborg Universitet 1997 Retning: Et års specialisering i transport og byplanlægning med hovedstudier i trafiksikkerhed og miljø Uddannelsessted: Aalborg Universitet 1991 Retning: Byggeøkonom medlem af CEEC (Construction Economics European Committee) 1990 Retning: Master i arkitektur, specialisering i design og planlægning i byområder (kontorbygninger) Uddannelsessted: Aarhus Arkitekt Skole Retning: HDO Graduate Diploma i organisation Uddannelsessted: Århus Handelshøjskole12 Mette Jensen Seniorforsker, Afdeling for Systemanalyse, Danmarks Miljøundersøgelser (DMU). Nøglekvalifikationer Miljøsociologi, Transport og mobilitet, Tid og tidspres, Hverdagsliv, Risikoperception, Kvalitative metoder Uddannelse 1978: Magister i sociologi (mag.scient.soc.), Sociologisk Institut, Københavns Universitet : Miljøstudier ved Danmarks Tekniske Universitet og Den Kgl. Veterinær- og Landbohøjskole. Seneste Ansættelser Seniorforsker i Afdeling for Systemanalyse, Danmarks Miljøundersøgelser (DMU). Medlem af miljøsociologigruppen, arbejder med temaet: Transport og mobilitet og moderne mennesker og samfund Gæsteforsker ved Environmental Policy Group, Wageningen Universitet, Holland, aug. nov Gæsteforsker ved Sociologisk Institut, Københavns Universitet, sep. dec Administrator ved Det Danske Center for Menneskerettigheder Videnskabelig medarbejder ved Institut for Samfundsfag, Danmarks Tekniske Universitet Leder af uddannelsesafdelingen i Statens Erhvervspædagogiske Læreruddannelse. 14 Per Homann Jespersen Per Homann Jespersen er trafikforsker på Roskilde Universitetscenter. Hans område er trafikplanlægning og trafikpolitik samt godstransport. Hans senere projekter har bl.a. handlet om miljøvenlig bilbeskatning infrastruktur og samarbejde i korridoren Oslo-København-Berlin højhastighedsjernbane Oslo-København-Berlin godstransport over en Femern Bælt bro gratis offentlig transport som en mulig løsning på trafikproblemer trængsel i storbyområder årsager og løsningsmuligheder13 Kenneth Karlsson Kenneth Karlsson er uddannet civilingeniør og har en ph.d. i energiplanlægning. Han har arbejdet med videreudvikling af EMMA-modellen, der er en energi- og emissionsmodel til den makroøkonometriske model over den danske økonomi, ADAM. Som forskningsområder kan nævnes modeludvikling, anvendelser til analyser og scenarier indenfor energiforbrug, energiproduktion, transport samt samfundsøkonomiske og miljømæssige aspekter. Kenneth arbejder i det daglige med energibesparelser, simulering og optimerings modeller af energisystemer. Niels Buus Kristensen Født 31. januar Institutdirektør for DTU Transport. Education Ph.D. Economics, University of Copenhagen, Denmark, Cand. polit.(master in Economics.), University of Copenhagen, Denmark, Professional Experience 2008 Head of Department (Director) DTU Transport (After merger of Danish Transport Research Institute with DTU s Centre for Traffic and Transport) Danish Transport Research Institute, Managing Director (Since 1. January 2007 as part of DTU) Danish Transport Research Institute, Managing Director, ( ) (Since 1. January 2007 as part of DTU), COWI Chief Economist, COWI Senior Economist, COWI Economist, COWI Senior Research Fellow, Institute of Economics, Univ. of Copenhagen Research Fellow, Ph.d. student, Institute of Economics, Univ. of Copenhagen 1987 Researcher, Rockwool Foundation Assistant Teacher at Institute of Economics, Univ. of Copenhagen14 Kristian Kristiansen Uddannet som cand.mag i samfundsfag og geografi (1979) og magister i sociologi (1980). Beskæftiget med undervisning og forskning indenfor miljøområdet i en række forskellige stillinger (RUC, Center for Udviklingsforskning m.fl) og som selvstændig konsulent bl.a. for Miljøministeriet, men også internationalt for FAST, UNIDO m.fl. Fra 1994 ansat ved Statens Byggeforskninginstitut og Forskningscentret for Skov og Landskab med forskning relateret til byggeri og planlægning. Fra 2001 ansat som sekretariatsleder for Byggeriets Udviklingsråd. I 2002 ansat i nuværende stilling som lektor ved DTU med ansvar masterefteruddannelsen i Ledelse af Byggeri. Nuværende forskningsområder: Værdi i byggeriet og Partnerskaber i byggeriet. Har nylig skrevet rapport til Erhvervs- og Byggestyrelsen om Strategiske Partnerskaber i Byggeriet og starter nu forskningsprojekt i tilknytning til Center for Facilities Management på DTU om Strategiske Partnerskaber indenfor Facilities Management. Harry Lahrmann Lektor, sektionsleder for Trafikforskningsgruppen, Institut for samfundsudvikling og planlægning, Aalborg Universitet. Forsker og underviser i trafikplanlægning og trafikteknik. Har en både bred og dybtgående viden indenfor trafik- og transportsektoren med hovedvægt på trafikplanlægning og trafikteknik - herunder trafiksikkerhed og trafikinformatik. Erfaringerne er opnået igennem forskning, undervisning, rådgivningsarbejde og ledelse og har specialiseret sig indenfor projektledelse og undervisning i trafikplanlægning og trafikteknik, herunder i særlig grad trafiksikkerhed og trafikinformatik. Uddannet i 1978 som civilingeniør fra Danmarks Tekniske Højskole, Institut for Veje, Trafik og Byplan med specialbetegnelsen: Bygningsingeniør. Afgangsopgave indenfor trafikplanlægning. Har tidligere arbejdet i Vejdirektoratet, COWI samt Aalborg Kommune. 16 Anker Lohmann-Hansen Civilingeniør, ekstern lektor i Trafik- og byplanlægning ved Aalborg Universitet. Uddannet fra DTH i 1968 med speciale i Byplanlægning, vejbygning og trafikteknik Ansat ved rådgivende ingeniørfirma Anders Nyvig a/s Ansat ved Danmarks Ingeniørakademi/Aalborg Universitet arrangør af konferencen Trafikdage på Aalborg Universitet Rådgivende trafik- og byplanlægning: Lohmann-Hansen & Vagnby, kollektiv trafikplanlægning i bl.a. Aalborg og Vejle. Præmieret i flere byplankonkurrencer.15 Oli B. G. Madsen Professor i Trafik og Transport ved DTU Transport Direktør for og professor ved Center for Trafik og Transport ved DTU Civilingeniør (elektro og anvendt matematik), ph.d. (operationsanalyse) og dr.techn. (transportoptimering) fra DTU. Har gennem en længere årrække undervist og forsket i emnet transportoptimering. Har skrevet mere end 90 videnskabelige rapporter og artikler især om udvikling af modeller og metoder til analyse og løsning af logistik- og transportproblemer. Medlem af den af regeringen nedsatte infrastrukturkommission. Johan Nielsen Min overordnede tilgang er en samfundsøkonomisk og politologisk synsvinkel. Jeg har arbejdet med samfundsøkonomiske analyser indenfor trafikområdet og miljøområdet samt med strategiske og økonomiske analyser indenfor regional udvikling, trafik, miljø og energi, herunder effekter af økonomiske styringsmidler, scenarier for udviklingen i trafikken og analyser af strategier til at reducere væksten i transportbehovet. Jeg arbejder i Danske Regioner og har tidligere arbejdet med disse emner i bl.a. Det Økologiske Råd, konsulentfirmaet TetraPlan, i Transportrådet og i Miljøstyrelsen. Desuden har jeg undervist på Københavns Universitet og på Roskilde Universitetscenter. Jeg er uddannet som cand. Polit. og er desuden Master i Public Policy Petter Næss Petter Næss (f. 1951) er dr.ing. og professor i byplanlægning ved Aalborg Universitet, med bistillinger ved Høgskolen i Oslo og Transportøkonomisk Institutt i Norge. Hans forskning drejer sig især om miljømæssigt bæredygtig byudvikling, sammenhænge mellem byform og transport, planforskningens videnskabsteori og planlægningsteori. Han har publiceret bredt inden for disse områder. Hans seneste bøger er: Urban Structure Matters: Residential Location, Car Dependence and Travel. New York/London: Routledge, Bilringene og cykelnavet. Boliglokalisering, bilafhængighed og transportadfærd i Hovedstadsområdet. Aalborg: Aalborg Universitetsforlag, 2005 (med O. B. Jensen som medforfatter) 17 Ninette Pilegaard Forsker/Researcher, Danmarks TransportForskning Education Cand.scient.oecon., University of Copenhagen, Denmark, December 1997 Ph.D., Institute of Economics, University of Copenhagen, Denmark, June 2003 Visiting student, Midi Pyrénées School of Economics, Toulouse, France January April 2000 The Neil Mansfield award, European Transport Conference 2003, Strasbourg, France. Association for European Transport16 Post doc scholarship, The Danish Social Science Research Council, January 2004 June 2007 Professional and Academic Experience Researcher, Danish Transport Research Institute, Denmark May present Research Assistant, Danish Transport Research Institute, Denmark July 2001 April 2003 Ph.D. student, Institute of Economics, University of Copenhagen. July 1998 June 2001 Head of section, Statistics Denmark, Department for economic modelling (The DREAM model) February - June1998 Svend Tøfting Civilingeniør i trafikplanlægning Formand for ITSDanmark Ansvarshavende redaktør af Dansk Vejtidsskrift Ekstern lektor på AAU Ansat i Region Nordjylland som projektleder 18 Morten Winther Morten Winther er uddannet civilingeniør fra Danmarks Tekniske Universitet (1993) og er ansat som seniorrådgiver på Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet. Han har 13 års erfaring med miljøovervågning, rådgivning og forskning indenfor trafikemissioner, og beregner de årlige luftemissioner fra den danske transportsektor der indberettes til klimakonventionen (UNFCCC) og Geneve-konventionen (UNECE). På nationalt plan har han udført særskilte kortlægnings- og udredningsopgaver indenfor vejtrafik, flytrafik, skibstrafik og non road maskiner. Derudover har han leveret bidrag til VVM redegørelser for større nationale trafikprojekter, og forskellige miljøkonsekvensstudier. På internationalt plan har han deltaget i forskellige EU netværk relateret til trafikemissioner, og er medlem af en UNECE arbejdsgruppe indenfor emissionsopgørelser, og et ekspertpanel målrettet transportsektorens emissioner. Birgit Aagaard-Svendsen Birgit Aagaard-Svendsen er uddannet akademiingeniør (B) og HD, har siden 1998 været medlem af direktionen i rederiet J. Lauritzen A/S. Birgit Aagaard- Svendsen har en bred ledelsesmæssig erfaring fra såvel den private sektor som i offentlig ejet virksomhed samt erfaring inden for bygge- og anlægssektoren. Den erhvervsmæssige karriere kan sammenfattes således: Lauritzen A/S, direktør, medlem af direktionen Nordisk Film A/S, direktør Tele Danmark A/S, først som direktør i Telecom Danmark A/S og efter fusion af alle teleselskaberne underdirektør, Teledanmark International.17 A/S Storebæltsforbindelsen, først som økonomichef siden vicedirektør Erik Veng A/S, divisonsdirektør Carl Bro A/S, rådgivende ingeniør, projektleder. Udover medlemskab af bestyrelser inden for J. Lauritzen A/S koncernen varetager Birgit Aagaard-Svendsen en række andre tillidshverv: Medlem af bestyrelsen for Danske Bank A/S (1995-) og Metroselskabet I/S (2007-). Endvidere medlem af rådet for Det Norske Veritas (2005-). Tidligere medlem af bestyrelsen for J. Lauritzen Holding A/S ( ), DFDS ( ), Columbus IT Partner ( ) og Danmarks Radio ( ). Formand for Infrastrukturkommissionen ( ). Medlem af Udliciteringsrådet ( ), Udenrigsministeriets Rådgivende panel vedrørende Globalisering (2006). Medlem af præcidiet for Folk og Forsvar (2006-). 1918 Introduktion - Infrastrukturkommissionens konklusioner og anbefalinger Af Birgit Aagaard-Svendsen, Direktør, J Lauritzen A/S, Formand for Infrastrukturkommissionen Birgit Aagaard-Svendsen anbefaler at sammenfatningsrapporten fra Infrastrukturkommissionen læses: Danmarks Transportinfrastruktur 2030, sammenfatning, Betænkning 1493, Infrastrukturkommissionen, januar19 Oplæg 1 - Trafik i Danmark år fremskrivning som grundlag for investeringer i infrastrukturen Af professor Oli G. Madsen, DTU Transport Som grundlag for Infrastrukturkommissionens anbefalinger for fremtidens transportsystem blev der gennemført fremskrivninger af transportefterspørgslen for henholdsvis vej- og banetrafik. Der er gennemført separate fremskrivninger for de to transportformer, og der er derfor ikke foretaget nogen vurdering af potentialerne for overflytning af trafik mellem vej og bane. Trafikfremskrivningerne viser i grove træk, hvorledes trafikefterspørgslen vil kunne udvikle sig, hvis trafiksystemet ikke udgør en begrænsning. Der er således ikke taget højde for, at stigende kapacitetsproblemer på specielt vejnettet vil få trafikanterne til at søge alternativer. Hermed vil den realiserede trafik blive mindre end fremskrivningen. Fremskrivningerne forholder sig ikke til, hvordan samfundet kan eller bør reagere på den stigende trafikefterspørgsel. Det ligger i de anbefalinger som Infrastrukturkommissionen er kommet med. Fremskrivningerne for vej er foretaget af Danmarks TransportForskning (nu del af DTU Transport), mens fremskrivningerne for bane er foretaget af Tetraplan. Yderligere beskrivelser af fremskrivningerne kan findes på køretøjer/dag køretøjer/dag nen.dk. Figur køretøjer/dag Årsdøgnstrafik 2030 central køretøjer/dag køretøjer/dag Årsdøgntrafik, køretøjer/dag Over køretøjer/dag Vejtrafik For vejtrafik fremskrives trafikken på det danske statsvejnet og konsekvenserne for vejnettets kapacitetsudnyttelse og dermed den fremtidige trængsel vurderes. Fremskrivningen er foretaget med en bred pensel og har til formål at give et overordnet billede af den fremtidige udvikling i trafikken og trængslen på statsvejnettet. Derved afdækkes strategiske problemstillinger vedrørende vejinfrastrukturens fremtidige udvikling, mens fremskrivningerne ikke umiddelbart kan anvendes til at udpege enkeltprojekter. 21 Vejnet: Copyright Vejdirektoratet20 Overordnet forventes trafikken på statsvejnettet fortsat at vokse hurtigere end i landet som helhed. Fremskrivningen angiver en trafikvækst på statsvejnettet på 2,2 % om året eller i alt 71 % frem til I udgangspunktet i 2005 viser beregningerne, at 3 % af trafikken udsættes for begyndende trængsel eller mere. Tærsklen for begyndende trængsel er defineret som 70 % kapacitetsudnyttelse, hvilket er det niveau for kapacitetsudnyttelse, hvor trafikanterne begynder at opleve reduceret manøvrefrihed mht. hastighedsvalg og skift af kørespor. Hastighedsreduktionen ved 70 pct. grænsen er kun ca. 3-5 km i timen, men trafikafviklingen bliver mere følsom over for hændelser, som kan udløse trafikafviklingsproblemer. Generne for trafikanterne i form af hastighedsreduktioner og forsinkelser vil stige i takt med at trafikken nærmer sig kapacitetsgrænsen. Det er beregnet, at i år 2030 vil 21 % af trafikanterne på statsvejnettet opleve begyndende trængsel eller trængselsniveauer højere end dette. Det betyder, at der på store dele af statsvejnettet vil være begyndende trængsel eller mere i hovedparten af dag- og aftentimerne. Kritisk trængsel optræder lige før eller når en vejs kapacitet er brugt op, svarende til en kapacitetsudnyttelse på 95 % eller derover. Her er hastigheden på en motorvej typisk reduceret med km/t, og der er høj risiko for, at trafikken pludseligt går i stå. I dag udsættes 0,5 % af trafikken for kritisk trængsel. I 2030 beregnes, at 9 % af trafikken vil blive udsat for kritisk trængsel. Mange steder vil den beregnede fremtidige trafik markant overstige den eksisterende kapacitet. Hermed vil trafikken ikke kunne afvikles, hvorfor trafikanterne vil søge alternativer samtidig med at der vil opstå køer. Figur 2 timer ved Kapacitetsudnyttelse, kritisk trængsel, kritisk trængsel eller mere, 2030 central timer timer timer timer timer timer Over 2000 timer 22 Trafikken forventes ikke at vokse lige meget alle steder. Vejnet: Copyright Vejdirektoratet Generelt ventes de kommende trængselsproblemer at blive mest markante i Hovedstadsområdet, i Trekantsområdet og herefter i de centrale dele af det store H syd for Århus samt omkring Aalborg og Odense. Alle disse steder forventes kritisk trængsel i over 2000 timer per år, svarende til 5 timer per retning på alle hverdage. På disse strækninger er der i forvejen store trafikmængder, ligesom andelen af international lastbiltrafik generelt er størst på disse dele af statsvejnettet. Umiddelbart viser analysen, at kapacitetsproblemerne på de øvrige dele af statsvejnettet kan forventes at blive væsentligt mindre. Det skal dog understreges, at uden for motorvejsnettet vil det ofte være kapacitetsbegrænsninger i kryds og rundkørsler, der medvirker til trængselsproblemerne. Disse problemer er ikke medtaget i analysen. Fremskrivningen er i sagens natur omfattet af betydelig usikkerhed. Derfor er der gennemført en række følsomhedsanalyser. Resultaterne af disse analyser fremgår af et andet af dagens indlæg. Det vurderes dog, at de store linjer i ovenstående konklusioner er ganske robuste.21 Banetrafik For banetrafik fremskrives trafikken på baggrund af den historiske udvikling siden Fremskrivningen er opdelt på forskellige banetyper, så der er foretaget en separat fremskrivning af eksempelvis S-banen, den regionale trafik i Vestdanmark og den nationale trafik. Overordnet forventes banetrafikken at vokse med 0,4 % om året eller i alt 10 % frem til Udgangspunktet for fremskrivningen af banetrafik har været den historiske udvikling af passagertransporten i perioden , hvor det samlede antal rejser er steget knap 80 % og persontransportarbejdet er stedet 90 %. I perioden siden 1970 er det udvidelse af S-banenettet og siden effekten af de faste forbindelser over Storebælt og Øresund, der har medført de største produktforbedringer. Sammen med reaktionerne på de øgede udgifter til at køre bil omkring 1980, har produktforbedringerne været den vigtigste årsag til den faktiske vækst i antal togrejser. Sigtet har været at fremskrive trafikken under forudsætning af alt andet lige, dvs. med forudsætning om konstante takster, uændrede rejsetider og antal afgange, samt stort set uændrede kørselsomkostninger på vej. Derfor får usikkerheden om effekten af disse faktorer næppe nogen stor indflydelse på resultatet. Tabel 1 Fremskrivning af togrejser Mio. rejser årligt Vækst Gnst. årlig vækst S-tog 89,7 83,5-7 % -0,3 % Regionaltog, øst 35,5 41,8 18 % 0,7 % Regionaltog, vest 18,1 25,2 39 % 1,3 % Fjerntog 7,8 9,3 19 % 0,7 % National trafik 151,1 159,8 6 % 0,2 % International trafik 0,8 1,0 25 % 0,9 % Øresundstrafik 6,3 13,0 106 % 2,9 % I alt 158,3 173,8 10 % 0,4 % 23 Hvis de eneste ændringer er en vækst i befolkningen, stigende indkomst og stort set uændrede brændstofomkostninger er det ikke usandsynligt, at togtrafikken kun vil stige omkring 10 % frem mod Som tabellen viser dækker det dog over væsentlige forskelle for banetyperne. Således forventes at fald i trafikken på S-banenettet, hvis der ikke foretages forbedringer af infrastrukturen eller udbuddet. Størst trafikvækst forventes på Øresund, hvor antallet af togrejser forventes fordoblet frem mod Historisk har effekter af trængsel på vejnettet ikke været nogen tungtvejende faktor for efterspørgslen på togtrafik, men de kan tænkes at blive det fremover.22 Oplæg 2 - Trafikfremskrivning som redskab for planlægning Af Dr.ing og professor Petter Næss, Aalborg Universitet Den regeringsudnævnte Infrastrukturkommission har for nyligt fremlagt deres rapport. Rapporten indeholder anbefalinger om fortsat omfattende udbygning af de danske motorveje. På kort sigt anbefales udvidelse af Køge Bugtmotorvejen og motorvejs-standard mod Frederikssund. På lidt længere sigt anbefales, "i lyset af trafikudviklingen", blandt andet udvidelse og nye motorveje i nordlige korridorer og ringforbindelser i Hovedstadsområdet, kapacitetsudvidelser i Østjylland, og en mulig ny forbindelse Jylland-Fyn. En vigtig begrundelse for anbefalingerne om større og flere motorveje er, at der vil opstå helt uacceptabel trængsel i de største byområder hvis vejene ikke bygges ud med flere kørebaner for at give plads til den forventede trafikvækst (70 procent i løbet af årene frem til 2030). I et foredrag i november 2007 hævdede Infrastrukturkommissionens formand, at pendlere, der bor i Køge og arbejder i København, ifølge modelberegningerne vil bruge fem timer i hver retning på bolig-arbejdsrejsen, hvis der ikke sker udvidelser af motorvejen! Hvilken politiker, der er ved sine fulde fem, vil gå imod udvidelse af motorvejene i Hovedstadsområdet og andre større byområder, hvis alternativet er stillestående og forurenende bilkøer? Efterhånden som der bliver større trængsel, vil biltrafikken langs en strækning imidlertid ikke blive ved med at stige i samme takt. Flere og flere vil vælge andre alternativer, herunder kollektiv trafik, cykel, ændret kørerute eller ændret rejsetidspunkt. Tilsvarende vil nogle trafikanter, som i dag lader bilen stå på grund af trængselen, begynde at køre i stedet for at rejse kollektivt eller cykle, hvis vejudvidelser gør det mindre tidkrævende og mere komfortabelt at køre bil. Vejbyggeri i områder med trængsel skaber således ny trafik, som bidrager til at der igen opstår trængsel. 24 Figur 1 viser, hvordan konkurrenceforholdet mellem bil og kollektiv transport mht. rejsetid (regnet fra dør til dør) påvirkede sandsynligheden for at benytte bil til bolig-arbejdsrejsen blandt et udvalg af erhvervsaktive, der arbejdede i centrum af Oslo og boede i boligområder langs byens vestlige hovedtrafikåre (Næss, Mogridge & Sandberg, 2001). Når bil og den kollektive transport var lige hurtige, dvs. ved rejsetidsforhold 1,0, var sandsynligheden for at bruge bil 40 %. Når rejsetiden fra dør til dør med bil kun var 80 % af den tid, det tog med den kollektive transport, var sandsynligheden for at bruge bil 59 %. Disse sandsynligheder gælder mandlige trafikanter med kørekort, 1 bil pr. voksent husstandsmedlem og gode parkeringsmuligheder ved arbejdsstedet. Der er korrigeret for forskelle i indtægt, uddannelseslængde, alder, rejsegodtgørelse fra arbejdsgiver og udførelse af ærinder på vej hjem fra arbejdet 1. Implikationen er, at vejudvidelser, der reducerer rejsetiderne med bil, vil få et betydeligt antal kollektive trafikanter til at skifte fra bus eller bane til bil. Tilsvarende sammenhæng mellem rejsetidsforhold og 1 Blandt dem, som f.eks. tilhører en husstand med to voksne medlemmer og kun én bil, er sandsynlighederne for at køre til arbejdet lavere, men sammenhængen mellem rejsetidsforhold og valg af transportmiddel er cirka den samme.23 transportmiddelvalg er fundet også for bolig-arbejdsrejser i Oslo med andre destinationer end bymidten (Engebretsen, 1996), og blandt ansatte ved fire større virksomheder i det indre af København (Næss & Møller, 2004). Figur 1 Sandsynlighed for at rejse til arbejdet med bil når forholdet mellem rejsetiderne dør-til-dør med bil og med kollektiv transport varierer. Multivariat logistisk regressionsanalyse. N = 261 arbejdstagere med bosted i Oslos vestlige transportkorridor og arbejdssted i Oslo centrum. Sandsynlighederne gælder mandlige trafikanter med kørekort, 1 bil pr. voksent husstandsmedlem og gode parkeringsmuligheder ved arbejdsstedet. Der er korrigeret for forskelle i indtægt, uddannelseslængde, alder, rejsegodtgørelse fra arbejdsgiver og udførelse af ærinder på vej hjem fra arbejdet. Sig. = 0,0000. Kilde: Næss, Mogridge & Sandberg, Probability of commuting by car 0,9 0,8 0,7 0,6 0,5 0,4 0,3 0,2 0, ,5 1 1,5 2 Travel time ratio car/transit De trafikmodeller, som Infrastrukturkommissionen benytter, tager imidlertid ikke højde for denne dynamik mellem vejkapacitet, trængsel og trafikvækst. De tager heller ikke højde for mulighederne for at begrænse væksten i biltrafikken gennem bedre kollektiv transport og en arealanvendelse, der reducerer behovet for bilkørsel. Disse mangler ved modelberegningerne er Infrastrukturkommissionen ikke alene om. I alle de hyppigst benyttede trafikmodeller i Danmark antages det, at ændringer i vejkapaciteten hverken påvirker transportens samlede volumen eller fordelingen mellem forskellige transportformer. 25 Modelberegninger reproducerer kun de antagelser om årsagsvirkningssammenhænge, som er indbygget i modellen. Flere internationale studier har vist, at transportmodeller ofte bygger på forudsætninger, som hverken passer med den empiriske virkelighed eller med logiske slutninger (Arge et al., 2000; Moen & Strand, 2000). Det forekommer især ofte, at modellerne kun er lidt følsomme overfor de virkemidler, som bidrager til at reducere biltrafikken, såsom forbedring af det kollektive transporttilbud, tilrettelæggelse for gang- og cykeltrafik, og styring af tæthed og lokalisering ved fremtidige ændringer i arealanvendelsen. Hvis sådanne modeller bruges til24 at analysere, i hvilken grad man opnår at reducere biltrafikken (og dermed behovet for nye veje og ny vejkapacitet) ved anvendelse af de nævnte virkemidler, vil man således systematisk få et svar, som signaliserer lavere reduktion af biltrafikken end den, som man ville have observeret ved implementering af de samme virkemidler (Tennøy, 2003). Den trafikmodel, som blev benyttet i planlægningen af den 3. Limfjordsforbindelse i Aalborg indebar fx, at folk ikke i nævneværdig grad ville gå over fra at bruge bil til at vælge andre transportformer til og fra arbejdet, selvom rejsetiden med bil forøgedes kraftigt på grund af kødannelser og der blev etableret egne busbaner på nogle af de mest købelastede strækninger. Ifølge trafikmodellen vil etablering af en ny fjordkrydsende hovedvej højst give en samlet (ikke årlig) forøgelse i den fjordkrydsende trafik med 1 %. Fordi en vækst i denne størrelsesorden ligger indenfor den beregningsmæssige usikkerhed, valgte Nordjyllands amt ikke at inddrage trafikforøgelsen som følge af en 3. Limfjordsforbindelse i VVM-arbejdet. Et forslag om at kraftig prioritering af den kollektive trafik, bl.a. ved at erstatte en af bilernes kørebaner i hver retning på den eksisterende bro over Limfjorden med busbaner, blev afvist med den begrundelse, at dette ikke ville påvirke biltrafikkens omfang nævneværdigt, men kun skabe uacceptable køer. Amtet henviste til, at modelberegningerne forudsagde, at en indskrænkning af kapaciteten for biltrafikken på Limfjordsbroen med busbaner kun vil reducere antallet af biler på tværs af Limfjorden med 0,5 % og føre til en forøgelse af det samlede personbiltrafikvolumen med 0,75 %. Danmarks ledende trafikmodelekspert, Otto Anker Nielsen, har flere gange peget på, at de trafikmodeller, som bruges i dansk vejplanlægning, groft overvurderer de tidsbesparelser, man kan opnå ved at udvide vejkapaciteten i områder med trængsel. De fleste af modellerne ser helt bort fra det "trafikspring" som sker, når det bliver nemmere at bruge bil, mens nogle få modeller kun medtager det kortsigtede trafikspring og udelader det langsigtede: 26 "... i situationer med trængsel vil [det] give en væsentlig overvurdering af benefits, hvis der ses bort fra trafikspring. En fejl af samme type begås, hvis størrelsen af det langsigtede trafikspring undervurderes eller helt overses.... Denne sidste fejl begås ofte i beslutningsgrundlagene for nye vejprojekter. I bedste fald (Ørestadstrafikmodellen) fordi modellen alene ser på kortsigtede effekter. I værste fald, fordi der helt ses bort fra trafikspring (Landstrafikmodellen, de fleste regionale modeller bortset fra OTM). Man må således konkludere at benefits generelt og systematisk overvurderes i beslutningsgrundlaget for mange større danske vejprojekter.... Alt i alt viser artiklen således, at der er en klar tendens til at tidsbenefit af danske vejprojekter overvurderes i beslutningsgrundlaget herfor." (Nielsen & Fosgerau, 2005.) Disse fejl fører uundgåeligt også til upålidelige vurderinger af nogle af de vigtigste miljømæssige konsekvenser af nye vejprojekter: trafikkens samlede energiforbrug og udledninger, det fremtidige antal trafikulykker og trafikkens støjbelastning. Trafikprognoserne udarbejdes af eksperter, som tilhører en bestemt professionel "kultur". Blandt mange af disse eksperter hersker øjensynligt den specielle og forkerte opfattelse af virkeligheden, at hverken transportens samlede omfang eller fordelingen mellem forskellige transportformer ændres, når der bygges større veje med plads til flere biler. Når det konkret gælder infrastrukturkommissionen, kan man muligvis sige, at modelfolkene teknisk set har sit på det tørre, idet der i en faktaboks i rapporten gøres opmærksom på, at hverken trængslens trafikbegrænsende effekt, arealanvendelsens betydning25 eller konkurrenceforholdet mellem bil og kollektivtransport indgår i modellen. For mig at se er det dog et problem, at kommissionen vælger at bruge sådanne modeller, som transportforskere gennem længere tid har kritiseret for de ovenfor nævnte mangler. De forbehold om modellernes gyldighed, som er nævnt i Infrastrukturkommissionens rapport, har ikke fået ret megen opmærksomhed i den efterfølgende medieomtale. Kan den valgte type modeller siges at være velegnede til brug i den kontekst, som dette modelberegnings-opdrag indgik i? Og hvis ikke: Burde ikke modeleksperterne så advare kommissionen mod at bruge disse modeller til dette formål? Det er næsten 20 år siden australieren Jeff Kenworthy publicerede sin kritiske artikel "Don't shoot me - I am only the transport planner!" Til trods for transportforskeres langvarige kritik benyttes stadigt modeller med stort set de samme mangler. Ved at ignorere trafikspring, arealanvendelsens betydning og den kollektive trafiks muligheder, fungerer modelberegningerne som argumentation for, at tiltag for at dæmme op for væksten i biltrafikken har ringe effekt. Bent Flyvbjerg og hans kolleger (2005) har vist, at trafikprognoser ofte afviger stærkt fra den virkelige trafikudvikling, men på en måde, som bidrager til at de foreslåede investeringsprojekter fremstår som fornuftige og nødvendige. Måske er den fortsatte brug af de mangelfulde trafikmodeller ikke en uskyldig, teknisk funderet beslutning?... men hvad kan man gøre i stedet? Når behovet for nye transportinfrastrukturprojekter vurderes, bør hensigtsmæssigheden af at benytte transportmodelberegninger vurderes nøje. Sådanne modelberegninger bør i alle tilfælde ikke stå alene, men kun benyttes som indspil til bredere analyser, og kun hvis der kan dokumenteres, at modellerne tager hensyn til trafikspring og projekternes konsekvenser for fordelingen af trafikken mellem bil, kollektiv transport og gang/cykel. Et alternativ kan være at basere trafikprognoserne på en enklere og mere transparent vurdering af forskellige faktorer, som kan bidrage til at forøge eller reducere trafikken. En sådan vurdering, baseret på foreliggende, tværfaglig viden om relevante påvirkningsfaktorer (og hver påvirknings størrelsesorden), vil i mange tilfælde give vel så pålidelige resultater, som avancerede matematiske modelberegninger. Dette fordi nogle relevante påvirkninger uanset vil måtte anslås ret groft, også hvis de indgår i en trafikmodelberegning 2. Før det eventuelt besluttes at bruge transportmodelberegninger som en del af behovsanalysen i forbindelse med et foreslået transportinfrastrukturprojekt, bør modellens iboende forudsætninger om faktorer, som påvirker trafikudviklingen (og disse faktorers styrke), kvalitetssikres af uafhængige eksperter fra en fagkreds, der spænder videre 3 end modelmagernes eget fagområde. Hvis modellens forudsætninger bliver fundet utilstrækkelige, uklare eller svigtende, bør den ikke benyttes, med mindre manglerne bliver rettet, og en forbedret version godkendes af de uafhængige eksperter, der vurderede den første version. 27 Behovsanalyser i den tidlige fase af store, statslige investeringsprojekter bør udføres på strategisk niveau, ikke på projektniveau. Det indebærer, at analy- 2 Jo flere grove anslag, som indgår blandt modelforudsætningerne, jo mindre meningsfyldt vil det være det at foretage sofistikerede matematiske beregninger med sigte på størst mulig nøjagtighed for de lettest målbare påvirkninger. Videnskabsteoretikeren Jon Elster har sammenlignet sådanne modelberegninger med at udregne tallene på højre side af decimalkommaet med seks cifre, mens man kaster terning om hvad, der skal stå på venstre side af kommaet. 3 Bl.a. mobilitetssociologi, transportgeografi og fysisk planlægning.26 sen må fokusere på et højere trin i behovshierarkiet, end de mere snævert definerede behov, der knytter sig direkte til en bestemt type teknisk løsning. Ofte vil de behov, som et foreslået investeringsprojekt er blevet begrundet med, kunne dækkes ved hjælp af en række væsensforskellige løsningskoncepter. I en situation med trængsel på vejene kan fx både vejbyggeri, forbedret kollektiv transport og road pricing være mulige løsninger. I Norge har Finansministeriet bestemt, at der i forbindelse med alle foreslåede, store statslige investeringsprojekter (over NOK 500 millioner) skal ske en sådan vurdering af væsensforskellige løsningskoncepter inden man eventuelt begynder at planlægge forskellige alternativer inden for et givet løsningskoncept. Disse analyser i den tidlige fase af projekterne skal belyse behov og effekter både i tilknytning til projektets hovedformål, negative sidevirkninger og positive sidevirkninger. (Næss, 2004; se også Jonsson & Johansson, 2006.) I behovsanalyser, som tager udgangspunkt i overordnede offentlige målsætninger, bør prognoser baseret på dagens udviklingstræk ( forecasting ) desuden ikke stå alene. Ved at se hvilken fremtidssituation dagens udvikling leder hen imod på et givet genstandsfelt, og sammenligne denne tilstand med en normativt ønskelig situation, kan man belyse behovet for tiltag, som kan ændre udviklingen ( backcasting ). Sådanne tiltag kan identificeres gennem årsagsanalyser, og vil som regel kræve anvendelse af tværfaglig ekspertise. Referencer: Arge, Njål, Tor Holmleid og Arne Stølan (2000): Modeller på randen Bruk av transportmodeller i norske byområder. En evaluering. Oslo: LOKTRA-prosjekt. Engebretsen, Ø. (1996): Lokalisering, tilgjengelighet og arbeidsreiser. En analyse av arbeidsreiser i Osloregionens sørkorridor basert på kriteriene i ABC-systemet. TØI Notat 1048/1996. Oslo: Transportøkonomisk institutt Flyvbjerg, B., Holm, M. S., and Buhl, S. (2005): "How (In)accurate Are Demand Forecasts in Public Works Projects? The Case of Transportation." Journal of the American Planning Association, Vol. 71, pp Jonsson, D. & Johansson, J (2006): Indirect Effects to Include in Strategic Environmental Assessments of Transport Infrastructure Investments." Transport Revies, Vol. 26, pp Moen, B. & Strand, A. (2000): Når kapasitetsproblemer i vegnettet oppstår, skal andre. Prosjektrapport 2000:1. Oslo: Norsk institutt for by- og regionforskning. Nielsen, O. A. & Fosgerau, M. (2005) Overvurderes tidsbenefit af vejprojekter? Paper til Trafikdage på Aalborg Universitet) Næss, P. (2004): Bedre behovsanalyser. Erfaringer og anbefalinger om behovsanalyser i store offentlige investeringsprosjekt. Concept-rapport nr. 5. Trondheim: Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. Næss, P. Mogridge, M. J. H. and Sandberg, S. L. (2001): Wider Roads, More Cars. Natural Resources Forum, Vol. 25, No. 2, May 2001, pp27 Næss, P. & Møller, J. S. (2004): Travel speed and modal choice in Copenhagen: the competition between car, transit and bike. Paper for the XVIII Aesop Congress in Grenoble, July Tennøy, A. (2003): Bidrar bruk av transportanalyser i byplanleggingen til vekst i biltrafikken? Paper til Trafikdage på Aalborg universitet, august28 Oplæg 3 - Trafikkens prisfølsomhed i lyset af stigende oliepriser Af forsker Ninette Pilegaard, DTU transport Fremtidens trafikudvikling Trafikkens omfang afhænger af en lang række faktorer, som er bestemmende for efterspørgslen efter transport såsom økonomisk vækst, varehandel, beskæftigelse mm. Men også transportomkostningerne spiller en vigtig rolle for efterspørgslen. Store omkostninger kan sænke efterspørgslen efter transport eller flytte den over til andre og billigere transportformer. På vejtransportområdet består transportomkostningerne for den enkelte trafikant hovedsagelig af udgifter til køb af køretøjer og udgifter til driften af dem. For lastbiler er lønninger til chauffører en vigtig del af driftsomkostningerne, men især for personbiler er brændstofudgifterne vigtige. For personbiler udgør brændstofudgifterne typisk ca. 2/3 af de samlede omkostninger ved at holde og køre en bil, men for lastbiler er andelen typisk under 5 %. Driftsomkostninger Oliepriserne har naturligvis en afgørende indflydelse på brændstofudgifterne, men en række faktorer betyder, at sammenhængen ikke er entydig. Det er primært: Distributionsomkostninger Afgifter på brændstoffet Bilernes brændstofeffektivitet Dertil kommer, at olieprisen ofte opgives i US-dollars, og den meget svingende dollarkurs kan ændre prisen i danske kroner betydeligt. 30 De mange pristillæg i forhold til prisen på råolie betyder, at prisen på benzin eller diesel ved standeren varierer lang mindre end olieprisen. I dag udgør benzinprisen kun ca. 3 kr. af de ca. 10 kr. en liter benzin koster ved standeren. Resten er distributionsomkostninger og afgifter. En fordobling af olieprisen i forhold til i dag betyder altså isoleret set en stigning på ca. 30 % ved standeren. Men da brændstofudgiften kun udgør ca. 2/3 af de samlede driftsomkostninger, stiger disse kun med ca. 20 %. Vejtrafikkens olieprisfølsomhed På basis af de historiske sammenhænge mellem bilkøb og bilkørsel på den ene side og driftsomkostningerne på den anden har DTU Transport beregnet gennemsnitlige prisreaktioner (prisfølsomhed) i forhold til driftsomkostningerne både ved købet af en bil og ved det antal kilometer, ejeren vælger at køre i bilen (årskørslen). Disse sammenhænge er indlagt i den økonomiske model for person- og varebiler, ART, som er anvendt i fremskrivningen af vejtrafikken til infrastrukturkommissionen. Tilsammen betyder de to former for prisfølsomhed, at en stigning i driftsomkostningerne på 20 % (omtrent svarende til en fordobling af prisen på råolie) på langt sigt vil reducere trafikken med ca. 13 %. En prisfølsomhed af denne størrelse er nogenlunde på29 niveau med, hvad man finder i andre modeller i både Danmark og i andre lande. For lastbiler udgør dieselprisen en så lille del at de samlede omkostninger ved at køre, at der ikke er nogen prisfølsomhed af betydning. Men der er også andre faktorer, der kan ændre driftsomkostningerne. Mest oplagt er en teknisk udvikling i retning af mere brændstoføkonomiske biler. Umiddelbart vil en forbedret brændstoføkonomi medføre et mindre brændstofforbrug, men det betyder også, at det bliver billigere at benytte bilen, og på langt sigt medfører prisfølsomheden, at ca. 2/3 af den teknisk betingede besparelse i brændstofforbruget blive opvejet af et øget trafikomfang. En tilsvarende effekt er til stede i det omfang, højere oliepriser får borgerne til at købe mere brændstoføkonomisk biler det vil dæmpe olieprisernes effekt på trafikken. Denne effekt indgår dog ikke i beregningerne til infrastrukturkommissionen. Fremskrivning af trafikken og følsomhedsanalyser Til fremskrivningen til infrastrukturkommissionen er anvendt olieprisantagelser fra IEA på ca. 50$/tønde. Derudover ligger der antagelser om den økonomiske vækst fra Finansministeriet bag fremskrivningen samt en antagelse om 1 % højere vækst på statsvejnettet i forhold til landet som helhed. Den samlede fremskrivning viser et trafikomfang på statsvejnettet i 2030 på 32,1 mia. km per år. Det svarer til en gennemsnitlig årlig vækst i trafikarbejdet på knap 2,2 % eller en samlet vækst i perioden 2005 til 2030 på godt 71 %. Der er gennemført en række følsomhedsanalyser i forhold til denne basisfremskrivning. Analyserne omfatter forudsætninger om driftsomkostninger og indkomstelasticitet for lette køretøjer, ligesom der er gennemført analyser på den ekstra trafikvækst på statsvejnettet. Betydningen af disse forudsætninger er vist i tabel 1 nedenfor. Tabel 1 Følsomhedsberegninger på trafikfremskrivningen Følsomhed Vækst Basisfremskrivningen 71 % 31 ART driftsomkostninger ART indkomstelasticitet Vækst på statsvejnettet Driftsomkostninger varieres ned med 10 % og op med 20 % Ingen indkomstelasticitet for årskørsler Ingen ekstra vækst for det primære statsvejnet 84 % 50 % 57 % 49 % Tabellen viser den fremskrevne trafikvækst for perioden ved de forskellige følsomhedsberegninger. Udgangspunktet er basisfremskrivningens vækst på 71 %, mens effekterne af de valgte ændringer for følsomhedsberegningerne udstikker et spænd mellem 49 og 84 % vækst i trafikarbejdet.30 Selv med en fordobling af olieprisen til 100 $/tønde ventes væksten i trafikarbejdet i at blive ca. 50 %. På trods af en ret stor prisfølsomhed overfor de samlede driftsomkostningerne er der i kraft af de øvrige komponenter i driftsomkostningerne således samlet set en relativt lille effekt af ændringer i olieprisen. Næsten uanset den fremtidige oliepris vil vejtrafikken stige væsentligt fremover. Ud over olieprisen har især indkomstelasticiteten betydning for fremskrivningerne af trafikarbejdet i ART. I denne følsomhedsberegning sættes indkomstelasticiteten for årskørslen per personbil til 0, svarende til, at indkomstvækst ikke fører til stigende årskørsel fremover. Årskørslen for varebiler antages i forvejen konstant i fremskrivningsperioden. Regnes der uden indkomstelasticitet på årskørslen med personbiler betyder det, at det samlede trafikarbejde på statsvejnettet i 2030 ændres til en stigning i trafikarbejdet på 57 % i forhold til dagens situation. Der er konstateret en ekstra vækst på det primære statsvejnet på knap 1 % i forhold til væksten i det samlede nationale trafikarbejde. I denne følsomhedsberegning vises resultatet, hvis denne ekstra vækst ikke forekommer i fremskrivningsperioden. Hermed bliver væksten på det primære statsvejnet den samme som på det øvrige vejnet. For det samlede nationale trafikarbejde på statsvejnettet i 2030 betyder det en samlet stigning på 49 % i forhold til dagens situation. 3231 Oplæg 4 - Trafikkens udledning af drivhusgasser Af seniorrådgiver Morten Winter, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet 1. Indledning Danmarks Miljøundersøgelser (DMU) ved Aarhus Universitet, er ansvarlig for beregningen af de danske udslip (emissioner) af drivhusgasser og den årlige rapport til klimakonventionen (UNFCCC). Arbejdet med de årlige opgørelser udføres i samarbejde med danske ministerier, forskningsinstitutioner, organisationer og private virksomheder. Som grunddata for opgørelserne bruges især nationale statistikker inden for energi, landbrug og affald, og opgørelserne følger IPCCs retningslinjer for international afrapportering. En elektronisk version af den seneste rapport som dokumenterer emissionsopgørelserne er tilgængelig på Udover de årlige nationale emissionsopgørelser beregner DMU også fremskrivninger af drivhusgasemissioner, oftest som rådgivning til Klima- og Energiministeriet. Drivhusgasfremskrivningerne udføres efter samme metodik som de historiske opgørelser, og bruger derfor nationale fremskrivninger som basis, f.eks. bruger vi på energiområdet Energistyrelsens officielle energifremskrivning for Danmark. 2. Udslippet af drivhusgasser i 2006 Figur 1 viser fordelingen af drivhusgasser for alle danske kilder i det seneste år som er gjort op, Det ses at transportsektoren er den næststørste kilde til drivhusgasemissioner, kun overgået af udslippet forbundet med el- og varmeproduktion (39 %). Landbrugets kilder er dyrenes fordøjelse, gødningshåndtering og brug af handelsgødning. Industri dækker energiforbruget, og sektoren Handel m.m. og privat udgøres af energiforbruget indenfor handel/service samt i private husholdninger. Non road kilderne er arbejdsredskaber og -maskiner indenfor landbrug, skovbrug, industri, privat, samt militær. Kilderne indenfor olie og gas dækker energiforbrug til udvinding, flaring, rørtab og raffinaderiers energiforbrug. 3332 Industriprocesser og opløsn. m idler 4% Handel m.m. og privat 7% Non road 4% Landbrug 14% Trans port 19% Affald 2% Indus tri 7% Figur 1 Drivhusgasudslip for alle danske kilder i 2006 Figur 2 viser den procentvise fordeling af drivhusgasudslippet for indenrigs transport i Med en emissionsandel på 94 % er vejtrafikken den altdominerende emissionskilde. National søtransport, togtrafik og indenrigs luftfart ses emissionsandele på hhv. 3 %, 2 % og 1 %. For vejtrafikken alene kommer det største drivhusgasudslip fra personbiler (Figur El- og varm eprod. 39% Olie og gas 4% 3). Andelen for denne køretøjskategori er 50 %, mens emissionsandelene for varebiler, lastbiler, busser og 2-hjulede køretøjer er hhv. 22 %, 21 %, 6 % og 1 %. Busser 6% 2-hjulede 1% Type Andel Indenrigs luftfart 1% National søfart 3% Togtrafik 2% Vejtrafik 94% Figur 2 Drivhusgasudslip for inden-rigstransport i Lastbiler 21% Personbiler 50% Varebiler 22% Figur 3 Vejtrafikkens udslip af drivhusgasser fordelt på kilder (2006) 3. Drivhusgasudslippet i 2025 Figur 4 viser den beregnede fordeling af drivhusgasser for alle danske kilder i prognoseåret 2025, der er slutåret i Energistyrelsens seneste prognose. De største emissionsændringer ift sker inden for transportsektoren og elog varmeproduktion. Transportsektorens emissionsandel forventes at stige33 til 26 % i Samtidigt forventes drivhusgasemissionen forbundet med elog varmeproduktion at udgøre en mindre andel (29 %). Landbrug 14% Affald 2% Indus triproces ser og opløsn. m idler 3% Non road 5% Transport 26% El- og varm eprod. 29% Handel m.m. og privat 7% Olie og gas 6% Figur 4 Drivhusgasudslip for alle danske kilder i 2025 Indus tri 8% Figur 5 viser den procentvise fordeling af drivhusgasudslippet for indenrigs transport i Emissionsandelene for de enkelte transportkategorier beregnes til at være de samme som i 2006; nemlig 94 %, 3 %, 2 % og 1 % for hhv. vejtrafik, national søtransport, togtrafik og indenrigs luftfart. For vejtrafikken alene kommer det største drivhusgasudslip fra personbiler (Figur 5). Den forventede andel for denne køretøjskategori i 2025 er steget ift. 2006, og ligger nu på 67 %, mens emissionsandelene for varebiler, lastbiler, busser og 2-hjulede køretøjer beregnes til hhv. 16 %, 13 %, 3 % og 1 %. Busser 3% 2-hjulede 1% Type Andel Indenrigs luftfart 1% National søfart 3% Togtrafik 2% Vejtrafik 94% Figur 5 Drivhusgasudslip for inden-rigstransport i 2025 Lastbiler 13% 35 Varebiler 16% Personbiler 67% Figur 6 Drivhusgasudslip for vejtra-fik i Ændring i drivhusgasudslippet De sektorvise ændringer i drivhusgasudslippet fremgår af nedenstående Figur 7. Det er tydeligt at transportsektoren har den største absolutte emissionsstigning fra (ca ktons CO 2 -ækv., eller 14 %), mens den samlede danske udledning af drivhusgasser falder med omtrent ktons34 CO 2 -ækv (14 %) i samme periode, primært som følge af et forventet fald i forbruget af fossile brændsler til el- og varmeproduktion Drivhusgasændring for danske kilder ktons CO 2 ækv El- og varmeprod Olie og gas Industri Transport Non road Handel m.m. og privat Industriprocesser og opl. Landbrug Affald Figur 7 Ændring i drivhusgasudslip for danske kilder Infrastrukturkommissionens prognose Som scenarieberegning gives der også et overslag over drivhusgasudviklingen for vejtrafikken med baggrund i DTF's (Danmarks Transportforskning) trafikprognose der blev beregnet til brug for Infrastrukturkommissionens arbejde. Trafikprognosen går frem t.o.m og indeholder i alt kørte km for hhv. personbiler, varebiler, lastbiler og busser. Med udgangspunkt i DTF's trafikprognose beregnes en vækst i drivhusgasudslippet på 36 % fra I samme periode er stigningen beregnet til 21 %, baseret på Energistyrelsens prognose, hvor slutåret er 2030 for transport. 36 Da det er forskellige modeller og beregningsforudsætninger der ligger bag Energistyrelsens energifremskrivning og DTF's trafikprognose, er det valgt kun at se på de procentvise ændringer for hver enkelt model, som de beregnes mellem det sidste historiske år 2006 og det sidste prognoseår, 2030.35 Oplæg 5 - CO2 udledning fra trafikken i forhold til EU s målsætninger for reduktion Af forskningsspecialist phd. Kirsten Halsnæs, UNEP Centret, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet Introduktion EU kommissionen er den 23. januar 2008 kommet med et udspil om fremtidig klimapolitik, som også omfatter en række målsætninger og reguleringsprincipper for transportsektoren. Nærværende oplæg vil vurdere EU uspillets konsekvenser for klimapolitik i Danmarks transportsektor, og vil i den forbindelse se på transportsektorens fremtidige rolle i en samlet dansk klimastrategier og på mulighederne for drivhusgasreduktioner. EU målsætninger for transportsektoren EU kommissionens klimaudspil af 23. januar 2008 indebærer, at der skelnes mellem reduktion af drivhusgasser i energiintensive sektorer så som energikonvertering og visse industrivirksomheder, og andre sektorer hvor transportsektoren er omfattet sammen med bygningssektoren, landbrug m.v. De energiintensive sektorens udslip skal omfattes at et samlet kvotesystem (ETS), hvor der kan handles udslipstilladelser på tværs af landegrænser indenfor EU, mens de andre sektorer herunder transportsektoren i landene hver for sig samlet skal leve op til et reduktionsmål. Der kan altså ikke samarbejdes på tværs af landegrænser om reduktioner. Sektorerne udenfor ETS skal for EU under et reducere deres CO2 ækvivalente 4 udslip til at være 10% lavere end 2005 niveauet i Målet er differentieret for forskellige lande og varier mellem reduktioner på plus og minus 20%. Danmarks mål er således sat til at være en 20% reduktion, hvilket sammen med Ireland og Luxenbourg udgør det højeste reduktionsmål i EU. 37 Fastlæggelsen af specifikke reduktionsmål for de enkelte EU lande er baseret på en detaljeret analyse af omkostningerne i den enkelte medlemslande ved alternative principper for fordeling af reduktionsbyrden (EU, 2008). Analysen sammenligner landenes reduktionsforpligtelse og omkostninger indenfor det samlede 10% EU mål associeret ved at fordele reduktioner efter tre principper nemlig ens omkostning pr. BNP enhed, ens udslip pr. capita og ens reductionsprocenter i forhold til reference år og referencescenarie i landene. Det konkluderes, at landenes omkostninger ved ensartede reduktionsprocenter vil være meget forskellige, og at lande med relativt lavt BNP vil have højere omkostninger end de rige lande, og dette er så en del af baggrunden for, at relativt rige lande har fået relativt høje reduktionsmål. 4 CO2 ækvivalente udslip et en sammenvejning af flere drivhusgasser vægtet efter deres varmepotentiale i forhold til drivhuseffekten36 Store reduktionsmål i relativt rige lande kan dog være i modsætning til konklusionerne i den omfattende internationale litteratur om omkostninger ved drivhusgasreduktion. Her konkluderes generelt, at lande på et lidt lavere økonomisk udviklingstrin ofte er præget af relativt gamle og ineffektive teknologier, hvilket f.eks. i bygningssektoren kan betyde at forældede varmesystemer og dårlig isoleringsstandard med dermed følgende højt energiforbrug og et økonomisk attraktivt potentiale for besparelser. Det samme kan gøre sig gældende i transportsektoren, hvor ældre køretøjer og nedslidt infrastruktur kan medføre højt energiforbrug og billige muligheder for drivhusgasreduktion. Da EU komissionens forslag ikke muliggør samarbejde på tværs af landegrænser kan udspillets fordeling af reduktioner på lande ende med at blive en meget dyr måde at løse problemerne på. I forlængelse heraf kan det også nævnes, at anvendelsen af et fordelingsprincip om ens udslip per capita i alle lande, som også er vurderet af kommisionen, ville betyde, at de relativt fattige lande slet ikke skulle gennemføre reduktioner i ikke ETS sektorerne. Det ville gøre det vanskeligt at indføre nye effektive teknologier i EU under et og i lande på et lavt indkomstniveau, hvilket ville være økonomisk ineffektivt og ville være en barriere for fælles EU standarder for biler eller andre transportmuligheder. Det er vigtigt at holde sig for øje, at eftersom EU forslaget betragter sektorerne udenfor ETS under et, er der rig mulighed for, at de enkelte lande kan have forskellige reduktionsmål for de omfattede sektorer. Transportsektoren behøver dermed ikke at reducere præcis 20% i Danmark eller 10% på EU plan. Kommissionens har i et baggrundpapir undersøgt fordelingen indenfor ikke ETS sektorerne, hvis reduktionsmålene skulle fastsættes omkostningseffektivt: Det viser sig her, at en 20% reduktion af drivhusgasserne i ikke ETS sektorerne i 2020 i forhold til 1990 niveau vil svare til en reduktion regnet i forhold til 2005 niveau på 12%, CO2 reduktioner vil være 7% mens reduktion i andre drivhusgasser vil være 21,5% (EU, 2008). Den store vægt af andre drivhusgasser frem for CO2 peger på, at landbrugssektoren vil have en stor rolle i at gennemføre de billigste udslipsreduktioner. 38 Prisen for reduktionerne udenfor ETS er under et skønnet til at være 40 EUR pr. ton CO2 ækvivalent., hvilket kan omfattes som en form for benchmark for, hvilken omkostning landene skal lægge til grund for valg af tiltag i de enkelte sektorer, idet omkostningseffektiv reduktion af drivhusgasser indebærer, at reduktionsmulighederne med de lavest mulige omkostninger skal implementeres først. Hvis et samlet reduktionsmål skal nås for en gruppe af sektorer omfattende f.eks. bygninger, transport og landbrug vil omkostningseffektivitet på tværs af sektorerne dermed betyde, at reduktionerne i de enkelte sektorer skal tilrettelægges så de ender med samme reduktionsomkostning for det dyreste tiltag i sektoren. Det vil i praksis indebære, at en samlet reduktion på 20% for sektorerne udenfor ETS i Danmark vil resultere i forskellige reduktionsprocenter i sektorerne. Det må derfor anbefales, at der gennemføres detaljerede teknisk økonomisk analyse af omkostninger og reduktionspotentialer i de enkelte sektorer før egentlige reduktionsmål fastsættes for transportsektoren. Transportsektorens andel i Danmarks drivhusgasudslip Transportsektoren er den sektor, som forventes at have størst fremtidige vækstrate i drivhusgasudslip i Danmark. Ea Energy Analyses og RISØ-DTU har i en rapport udarbejdet for Energistyrelsen (Ea, 2008) således forudsat, at transportarbejdet i perioden 2003 til 2050 vil stige med henholdsvis 1,2% for 37 passager transport og 1,9% for godstransport pr. år, hvilket svarer til, at transporten stiger næsten lige så hurtigt som den økonomiske vækst. Det må i øvrigt bemærkes, at disse forudsætninger må anses for at være lave, da transportarbejdet gennem lange historiske perioder i Danmark er steget med 2% om året. Figur 1 viser transportsektorens samlede drivhusgasudledninger fra 1990 til 2050 set i forhold til andre sektorer baseret på Ea, Figur 1 Drivhusgasudslip fra danske sektorer med faktiske tal for 1990 og 2005 og fremskrivninger for 2020 og 2050 baseret på Ea, Som det ses af figur 1 forventes det, at transportsektorens drivhusgasudslip vil udgøre en stigende andel af Danmarks udslip i referencescenarier for fremtiden, hvilket skyldes de høje vækstrater for sektoren. I reduktionsscenarierne falder transportsektorens andel af drivhusgasudslippene især på langt sigt, altså i år Til gengæld vil landbruget på det tidspunkt være meget dominerende i drivhusgasudslippene, især i scenarierne, hvor der satses på 80% udslipsreduktion. Samme tendens gør sig gældende på EU plan, hvor transportsektorens andel af drivhusgasudslippene vil have en stærkt voksende tendens sammenlignet med andre dele af energisektoren, som det ses af tabel 1. 3938 Table 1 EU s CO2 udslip fra 1990 til 2030, sektorernes andele og vækstrater. Kilde: EU, 2004 Reduktionsmuligheder og omkostninger for transportsektoren Drivhusgasreduktioner forventes i mange undersøgelser at blive relativt dyre i transportsektoren, og det skyldes først og fremmest, at billige substitutter til traditionelle transportbrændsler og transportformer med lavere udslip endnu ikke er teknologisk færdigudviklede og kommercielle (IPCC, 2007). Dette betyder imidlertid ikke, at transportsektoren ikke har et effektiviseringspotentiale, som kan være økonomisk attraktivt simpelthen gennem udskiftning af ældre køretøjer og andre transportmidler, hvor både CO2 reduktioner og brændstofbesparelser i mange tilfælde vil være attraktive. Yderligere kan det være en mulighed for at satse på mere langsigtede teknologiske udviklingsprogrammer, så transportsektoren kan spille e n større klimapolitisk rolle på længere sigt. Yderligere er der et potentiale for at fremme anvendelsen af nye køretøjer med lavest mulige CO2 udslip indenfor nye biler, som det ses af figur Figur 2 Udslip fra forskellige klasser af nye biler i Kilde Mullin, 2007 Som det fremgår af figur 2 kan CO2 udslippene fra nye biler reduceres med over 50% for de forskellige biltyper ved at vælge typen med lavest CO2 udslip. Hvis man i stedet sammenligner den gennemsnitlige biltype på markedet med den mest effektive svarer det til en CO2 reduktion på 25%, hvilket er en billigere reduktionsmulighed end kun at satse på de mest effektive biler. Det må bemærkes, at realiseringen af disse reduktionsmuligheder i høj grad vil afhænge af fælles EU normer for, og at økonomiske incitamenter som grønne registreringsafgifter og CO2 afgifter på brændstoffer også kan spille en vigtig rolle. Konklusion EU kommissionens nye klimaudspil indeholder en målsætning for drivhusgasreduktioner i transportsektoren, der sammen med andre ikkeenergiintensive sektorer i alt skal reducere udslippene til at være 10% under39 2005 niveau i Danmarks mål er her fastsat til at være 20%. Det anbefales, at der gennemføres detaljerede teknisk-økonomiske analyser af reduktionsmulighederne indenfor transportsektoren såvel som indenfor andre sektorer før der træffes beslutning om udmøntningen af målene i Danmark. Mere specifikt bør analysen for transportsektoren omfatte en samlet vurdering af effektiviseringsmuligheder, adfærdsregulering og indfasning af nye teknologier og brændstoffer i forhold til en tidshorisont med målepunkter for hele perioden fra 2010 til Der bør i den forbindelse ske en integreret vurdering af virkemidler såsom økonomiske instrumenter, teknologiudviklings programmer, information og adfærdsregulering. Referencer EU, Commission Staff Working Document. Annex to the Impact Assessment (provisional) EU, European energy and transport scenarios on key drivers. IPCC, Mitigation Policies Contribution to the Assessment Report Four by Working Group III Mullin, King Review: Potential for CO2 reductions in the road transport sector 4140 Oplæg 6 Af forsker Kenneth Karlsson, Forskningscenter Risø, Danmarks Tekniske Universitet Kenneth Karlssons oplæg vedlægges separat. 4241 Oplæg 7 - Muligheder for CO2- reduktion i transportsektoren gennem teknologisk udvikling og alternative drivmidler Af koordinator Benny Christensen, Organisationen for Vedvarende Energi Forventningen om, at teknologisk udvikling på transportområdet og nye drivmidler kan give væsentlige bidrag til reduktion af transportsektorens CO2-udledning har haft en stor rolle i den offentlige og politiske debat. Der foreligger en række analyser af de relevante teknologier. Især kan der henvises til Energistyrelsens netop udsendte rapport Alternative drivmidler i transportsektoren (1) og de bilagsrapporter, der er kommet i forbindelse med den. Alternative drivmidler og mulighederne for udvikling af de benzinog dieseldrevne personbiler frem til 2025 er også behandlet i et teknologikatalog, der blev udarbejdet af Teknologisk Institut som bilag til regeringens Energistrategi 2025 (2). På de følgende forsøges det at give et realistisk bud på de forskellige teknologiers mulighed for at medvirke til reduktion af transportens CO2-udledning på kort, mellemlangt og langt sigt. Med kort sigt menes her udviklingen frem til 2020, mellemlangt sigt drejer sig om perioden og langt sigt om perioden Specielt når det handler om investeringer i infrastruktur, der kan påvirke udviklingen i lang tid fremover, er det vigtigt også at inddrage en lang tidshorisont. Benzin- og dieseldrevne personbilers energieffektivitet og CO2-udledning Den gennemsnitlige CO2- udledning for nyindregistrerede personbiler er fra 1998 til 2006 faldet fra 183 til 166 g/km for benzinbiler og fra 170 til 148 g/km for dieselbiler. I gennemsnittet for samtlige biler giver det et fald fra 182 til 161 g/km. Bidraget fra dieselbilerne har i perioden fået større vægt, fordi deres andel i perioden er steget fra under 5 % i 1998 til næsten 26 % i 2006 (3). 43 Denne udvikling ventes at fortsætte i de kommende år. Teknologisk Institut vurderede i det tidligere nævnte baggrundsnotat, at CO2-udledningen for nye biler i 2020 vil være faldet til mellem 115 og 130 g/km. Tallet vil kunne påvirkes af afgifter og markedstrends. I procenter svarer det til en reduktion i CO2-udledningen på mellem 20 og 30 %. Denne reduktion gælder nye biler, der indregistreres i Der bliver derfor en langt lavere effekt på udslippet for den samlede danske bilpark. Færdselsstyrelsen udførte i 1995 en beregning af overlevelseskurver for 30 bil-årgange. Den viste, at alderen for bilparken var voksende. For biler af årgang 1965 gik der 12 år, før der var 50% tilbage på vejene, for årgang 1981 gik der 16 år, før årgangen var halveret (4).42 Undersøgelsen er lavet på et tidspunkt, da man ikke kunne registrere effekten af indførelse af periodiske bilsyn. Med mindre der indføres meget drastiske ændringer af afgiftssystemet eller skrotningsordninger for særligt forurenende biler er dog næppe realistisk at nå længere ned med halveringstiden end år. Det betyder, at næsten halvdelen af de biler, der sælges i og en endnu større andel af dem, der sælges i de kommende år - stadig vil være på vejene i De forventede teknologiske forbedringer vil derfor kun bidrage med under 10 % reduktion af bilernes samlede CO2-udledning i Mulighederne for reduktion af CO2-udledningen gennem alternative drivmidler. Med alternative drivmidler menes i denne sammenhæng drivmidler, der ikke eller kun i begrænset omfang - benyttes til transport i øjeblikket. De drivmidler, der især er fokuseret på, er el, brint og biobrændstoffer. Naturgas, der ikke hidtil har været benyttet i den danske transportsektor, kan også betragtes som et alternativ. Det er næppe realistisk at etablere et landsdækkende distributionsnet for naturgas på nuværende tidspunkt. Brug af naturgas til bybusser i et antal større byer kunne dog give fordele for lokalmiljøet og reduktion af CO2-udledningen,samtidig med, at udgifterne til etablering af den nødvendige infrastruktur ville være overskuelige. DONG har anslået, at naturgas som erstatning for dieselolie her vil give en CO2- reduktion på mindst 10 %. Effekten for transportens samlede udslip ville være lille, men anvendelse af naturgas til busser i afgrænsede områder ville på længere sigt give mulighed for iblanding af biogas eller brint og dermed øge de praktiske muligheder for introduktion af VE-baserede brændstoffer i transportsektoren 44 El-biler og plug-in hybrider I de seneste år har CO2-problematikken sammen med udvikling af nye batterityper skabt ny interesse for elbiler. Udvikling og produktion af elbiler har i nogle år især været et nicheområde for små fabrikker udenfor den etablerede bilindustri (fx i Norge) men nye bilproducerende lande som Kina og Indien har også vist interesse for elbilmarkedet. Det må anses for sandsynligt, at der i løbet af de nærmeste år vil blive sendt en række elbiler på markedet også af de store bilproducenter. Det vil dels dreje sig rent batteridrevne biler, dels om plug-in hybrider, der til forskel fra de hybridbiler, der markedsføres i dag (f.eks. Toyota Prius ) har batterier, der kan oplades fra nettet og har så stor kapacitet, at en stor del af den daglige kørsel kan ske ved ren elektrisk drift. Selv om elbilerne ikke giver anledning til lokal luftforurening har de naturligvis miljømæssige konsekvenser, der afhænger af det energisystem, der leverer elektriciteten. I det danske el-system er CO2-udledningen pr. kwh leveret til forbrugeren faldet fra 937 gram i 1980 til 526 gram i Det skyldes, at systemet, der i 1980 var næsten 100 % baseret på kul og olie, nu også indeholder bidrag fra naturgas og VE (vindkraft og biomasse). Da der i samme periode er sket en stigning på over 50 % i elforbruget har VE-bidraget ikke engang kunnet dække stigningen. Elsektoren bruger derfor mere fossilt brændsel end i 1980 og over halvdelen af elproduktionen er stadig kulbaseret. Manglende tilgang af ny vindkraft, stigende forbrug og stor el-eksport betød således i 2006 stærkt forøget kulforbrug, således at CO2-udledningen steg til 539 g/kwh.43 En elbil har med dagens teknologi et typisk forbrug på 0,2 kwh. Hvis man beregner dens CO2-udslip ud fra dagens gennemsnitstal pr. leveret kwh bliver det 108 gram/km hvad der svarer til udledningen fra de mest energieffektive benzin- og dieselbiler på markedet. Da en yderligere forøgelse af elforbruget ved brug af el til transport imidlertid ikke kan dækkes af VEbaseret produktion eller den mest effektive (varmebundne) fossile produktion er det mere relevant at basere CO2-beregningen på kulbaseret kondensdrift og så bliver tallet i stedet ca.150 Gram/km. Det svarer nogenlunde til det aktuelle gennemsnit for dieseldrevne personbiler. Selv om nye batterityper og andre tekniske forbedringer kan flytte lidt på tallene vil indførelse af elbiler ikke indenfor en kort tidshorisont kunne give afgørende bidrag til reduktion af transportsektorens samlede CO2- udledning. Derimod kan der være mange andre gode grunde til at fremme indførelse af batteridrevne elbiler og plug-in hybrider De vil mindske den lokale luftforurening, skabe mindre olieafhængighed og være med til på langt sigt at introducere CO2-fri vedvarende energi i transportsektoren. Og på grund af den tidligere omtalte lange reaktionstid ved ændringer af bilparkens sammensætning kan det være relevant at fremme en sådan udvikling allerede nu. Hertil kommer, at bilernes batterier ved brug af intelligente opladningssystemer vil kunne være med til at udligne de fluktuationer, som en stigende andel af vindkraft i el-systemet vil give anledning til. Elbilerne kan dermed indirekte være med til at reducere CO2-udledningen ved at muliggøre introduktion af større mængder vindkraft i el-systemet. På mellemlangt sigt, hvor kul er helt udfaset af el-systemet, vil der også være klare CO2-mæssige fordele ved elbiler. Her vil et forøget elforbrug til transport primært skulle finde sted på effektive naturgasfyrede enheder, der har en CO2-udledning på under 400 g/kwh. Sammen med en øget effektivitet på batterisiden vil det give en udledning på under de 80 g CO2/km, som de hidtil mest effektive dieselbiler (fx. VW Lupo 3-ltr.) er nået ned på. El til togdrift Det eneste sted, hvor der i dag benyttes el i transportsektoren, er på det københavnske S-togs- og Metro-net og på en del af det øvrige jernbanenet, hvor yderligere elektrificering foreløbig er sat i stå. De nuværende dieseldrevne IC-3 tog har en CO2-udledning på 14,3-17 gram CO2 pr.pladskilometer afhængigt af driftsform (IC, regional- eller lyntog).(5) 45 For tilsvarende elektrisk drevne tog ligger energiforbruget på 0,019-0,024 kwh/plkm. Omsat til CO2-udledning svarer det til 10,2 12,9 g CO2/plkm, hvis man bruger gennemsnittet for CO2-udledningen pr.kwh, og 14,8 18,7 gram CO2/plkm, hvis man analogt med bemærkningerne for elbiler bruger udledningen fra kulbaseret kondensproduktion. Også her må det konstateres, at der ikke er nogen umiddelbar kortsigtet gevinst ved yderligere elektrificering. Ved elektrisk drift vil ligesom for elbilerne - være en klar CO2-reduktion, når kulforbruget i elsystemet er udfaset. I betragtning af, at der er tale om ændringer i infrastrukturen,der strækker sig over en lang årrække, kan der derfor være gode argumenter for yderligere elektrificering. Den klare CO2- mæssige fordel, som allerede de nuværende dieseldrevne tog har i forhold til vejtransporten (sammenlignet med gennemsnitsbilens 40 g CO2 pr.pladskm) vil blive yderligere forstærket ved overgang til el-drevne tog.44 Brint Brint har i løbet af de sidste år været benyttet i en række prototyper til busser og personbiler. Indtil 1990 forsøgte man især at benytte brint som alternativ til benzin i forbrændingsmotorer, men i de senere år er interessen flyttet til anvendelse i brændselsceller, der benyttes i et el-baseret system i stedet for batterier. Herved opnås en væsentlig effektivitetsforbedring. Prisen for brændselsceller og andre dele af brintsystemet er dog endnu så høj, at det er usikkert, hvornår der kan blive tale om en kommercialisering. Den brint, der er kommercielt og prismæssigt tilgængelig er fremstillet på basis af fossile brændsler, primært naturgas og er dermed uinteressant i forbindelse med CO2-reduktion. På langt sigt vil fremstilling af brint ved elektrolyse med strøm fra vedvarende energikilder være interessant også fordi brint ligesom elbilernes batterier vil kunne benyttes til udligning af elproduktionen fra vindmøller. I forhold til batteriløsningen er effektiviteten et problem på grund af de store tab i konverteringsprocessen fra el til brintlager. I et fremtidigt energisystem, baseret på 100 % vedvarende energi, vil brint dog kunne spille en vigtig rolle, fordi lagringskapaciteten for fx vindmøllestrøm ikke, som ved elbilerne, er begrænset til det antal biler, der på det aktuelle tidspunkt er tilsluttet et opladningssystem. Biobrændstoffer De miljømæssige konsekvenser af omfattende brug af biobaserede brændstoffer (især biodiesel og ethanol) er omdiskuterede og en afklaring skal ikke forsøges her. Når det gælder indenlandske ressourcer er de i en konkurrencesituation med andre anvendelsesmuligheder indenfor energiområdet. Problematikken kan på nogle punkter ligne situationen om brug af el til transport. Hvis en stigende andel af de biomasse-ressourcer, der nu bruges til elog varmeproduktion, overføres til transportområdet vil den CO2-besparelse, der opnås her, modsvares af øget afbrænding af fossile brændsler i andre dele af energisektoren. 46 Det attraktive ved biobrændstofferne er, at de let lader sig indpasse i det nuværende, oliebaserede system, både på distributions- og forbrugssiden. Et af problemerne ved dem er, at de risikerer at beslaglægge ressourcer, der kunne bruges på opbygning af et el-system, der kunne spille bedre sammen med fremtidens transportteknologier. Import af biomasse vil naturligvis give positiv effekt for det nationale CO2- regnskab, men også her er der store og uafklarede miljømæssige problemer. Konklusioner På kort sigt (frem til 2020) er der meget begrænsede mulighed for CO2- reduktioner ved teknologiske forbedringer og nye drivmidler til transport. Det er måske ikke altid det indtryk, man får i den daglige debat, fordi konkurrencen om opmærksomhed og ressourcer i forsknings- og udviklingsmiljøerne til tider kan medføre en meget aggressiv markedsføring af nye energiteknologier. Urealistiske politiske forventninger til teknologien kan uheldigvis føre til, at nødvendige - men politisk mindre salgbare - virkemidler (reduktion af det samlede transportarbejde, omstilling til mere energieffektive transportformer) ikke bliver benyttet, og at mere langsigtede investeringer forsømmes. Danmark kunne i de kommende år komme til at spille en vigtig international rolle som udviklings- og demonstrationsområde for nye transporttekno-45 logier som elbiler og brint. Hovedvægten skulle her lægges på udvikling af samspillet med elproduktionen fra vindmøllerne, mens den umiddelbare effekt på CO2-udledningen kommer i anden række. På mellemlangt sigt ( ) forventes elbiler og brintbaserede hybridløsninger at være tilgængelige på markedet. Deres effekt på CO2-udledningen vil her primært afhænge af, hvornår der er opbygget et el-system, baseret på VE (vind, solenergi og biomasse) og naturgas. Men selv i en overgangsfase til et sådant system kan anvendelse af især elbiler og plug-in hybrider være nødvendig for at sikre indpasning af den nødvendige mængde vindkraft. Slutscenariet i Teknologirådets projekt Det fremtidige danske energisystem er et eksempel på et sådant overgangs-scenarie. På langt sigt ( ) erkendes det fra stadig flere sider, at et energisystem, der er 100 % baseret på vedvarende energi, er både muligt og nødvendigt. Selv om vurderingen af de teknologiske muligheder så langt ude i fremtiden er usikker, er det vigtigt at opstille scenarier på basis af den foreliggende viden, således at udviklingens muligheder og begrænsninger kan vurderes. I Danmark er scenarier af den art offentliggjort i 1998 af OVE (6) og i 2006 i forbindelse med IDA s energiplan (7). Et scenarie for et bæredygtigt, VE-baseret transportsystem er udarbejdet som led i den svenske Kommission mot oljeberoende, som blev nedsat af den tidligere socialdemokratiske regering i 2005 (8). Scenariet viser, at teknologien alene ikke kan sikre et bæredygtigt transportsystem. I et fremtidigt VE-baseret energisystem, hvor alle energikilder er mere eller mindre CO2-neutrale vil det primært være energieffektiviteten, der afgør prioritering af transportform, fordi der ligger nogle naturlige og økonomiske grænser for hvor mange vindmøller, der kan stilles op og hvor store arealer, der kan disponeres over til opsætning af solceller eller dyrkning af energiafgrøder. I scenariet er der derfor lagt vægt på omstilling til mere energieffektive transportformer og (for godstransporten) reduktion af det samlede transportarbejde med 27 %. For persontransporten, hvor transportarbejdet forudsættes fastholdt på 2000-niveau, er der tale om store ændringer af fordelingen på de enkelte transportmidler. Fx er biltrafikken halveret og jernbanetrafikken næsten tredoblet. Når det gælder infrastruktur er det vigtigt, at beslutningerne allerede nu overvejes ud fra sådanne langsigtede udviklingsmodeller, så fejlinvesteringer og uheldige bindinger for den fremtidige transportudvikling undgås. I det svenske scenarie konstateres det, at den forudsatte sammensætning af transportsystemet i 2050 kun vil kræve en meget begrænset udbygning af det nuværende vejnet, mens der skal foretages omfattende investeringer i udbygning af jernbanerne. 47 Referencer: (1): Alternative drivmidler i transportsektoren, Energistyrelsen, januar 2008 (2): Teknologiudvikling i transportsektoren, Teknologikatalog. Teknologisk Institut, november 2002 (3): Energiinformation om nye danske personbiler. Udvikling Færdselsstyrelsen august 2007 (4): Transportsektorens energiforbrug og emissioner, Vejdirektoratet (5): TEMA 2000, Teknisk rapport, Trafikministeriet/COWI, maj 2000 (6): Vi har energien. En energivision til debat. OVE/SEK 1998 (7): Ingeniørforeningens Energiplan Baggrundsrapport. IDA december 2006 (8): Jonas Åkerman & Mattias Höjer: How much transport can the climate stand? - Sweden on a sustainable path in Energy Policy 34 (2006) p46 Oplæg 8 - Mobilitets- og transportmønstre i Danmark nu og i fremtiden Af seniorforsker, Mette Jensen, Danmarks Miljøundersøgelser ved Aarhus Universitet Hvordan har mobilitets- og transportmønstrene udviklet sig de seneste årtier, og hvilken udvikling vil vi se fremover? Hvilken betydning har mobilitet i dagens samfund og hvordan vil mobilietetsbehovet udvikle sig fremover? De første halvdele af de to spørgsmål jeg er blevet bedt om at besvare, hænger uløseligt sammen. Hvordan har mobilitetsmønstrene udviklet sig? Og hvilken betydning har mobilitet som sådan? er nemlig to sider af samme sag. Lad mig begynde med det sidste som kan besvares helt enkelt: Mobiliteten har en meget stor og dominerende betydning for mennesker i moderne samfund. Den er ikke kun afgørende for at få hverdagen til at hænge sammen og for at realisere et moderne fritids- og ferieliv, den er også blevet grundlæggende for menneskers identitetsdannelse og deres fortællinger om sig selv. Mulighederne for at bo og arbejde langt fra hinanden, for at dyrke ferie- og fritidsinteresser efter ønske (ikke efter beliggenhed) og for at købe ind hvor som helst på kloden, er vokset med infrastrukturens og transportmidlernes voldsomme udvikling siden anden verdenskrig. 48 I et igangværende forskningsprojekt, hvor jeg benytter forskellige sociologiske metoder, har jeg foretaget en række interview om og nogle observationer af mobilitetsmønstre i befolkningen. En af mine observationer viser et eksempel på hvordan mobilitet som noget givent, har forandret sig gennem tiden: Da jeg for nyligt ventede på at komme til hos min tandlæge, overhørte jeg en samtale mellem to kvinder som tilfældigt mødte hinanden i venteværelset. Jeg gætter på at de begge var mellem 50 og 60 år gamle. Det fremgik at de ikke havde set hinanden et stykke tid, og at den ene af kvinderne var gået på pension for nyligt, mens den anden stadig var på arbejdsmarkedet. Samtalen mellem de to kvinder drejede sig om hvordan pensionistlivet udfoldede sig, og på et tidspunkt blev den nybagte pensionist spurgt om hun så fik rejst noget. Hertil svarede hun omtrent sådan her: 'Nej, ikke noget særligt', men tilføjede så efter en lille pause, at hun da forresten skulle 'til New York med en veninde i næste måned for at gå til opera og så måske også shoppe lidt - bare sådan en forlænget weekend'. Jeg skal måske tilføje at min tandlæge ikke har klinik på Manhattan, men i Albertslund. Eksemplet illustrerer at det at rejse fra Europa til New York er noget man i dag kan gøre og faktisk gør på en weekend for en enkelt 'event' og lidt 'shopping', hvor det for mennesker for blot en generation siden ville være en stor begivenhed hvis man rejste til New York en enkelt gang i sit liv, og så ville rejsen givet strække sig47 over betydeligt længere tid end en weekend. To generationer tilbage ville det kun være en rejse man foretog hvis man skulle udvandre. Der har altså på ganske få generationer udviklet sig en kultur i den vestlige verden hvor rejseintensitetet er vokset langt ud over hvad man overhovedet kunne forestille sig hvis man går blot år tilbage i tiden. Eksemplet her drejer sig konkret om en fritidsrejse, men det billede der tegner sig, gælder generelt for udviklingen i transport- og mobilitetsmønstrene i befolkningen. De muligheder der findes for at rejse i dag og her taler jeg om både hverdags- og andre rejser er utallige og tages for givet af de fleste moderne mennesker. Man rejser da, og helst både langt og ofte. Hvis man skal forklare udviklingen, må man tage fat flere steder. Dels har mulighederne for at rejse som nævnt ændret sig grundlæggende, særligt siden anden verdenskrig. Tidligere var det at rejse langt, både om hverdagen og på ferie, forbeholdt de få. Efter krigen er rejser blevet et massefænomen i den vestlige verden, og markedet for rejser i bred forstand, er et af de hurtigst voksende markeder overhovedet. Den teknologiske udvikling på transportområdet, både hvad angår transportmidler og infrastruktur, har været voldsom, og priserne på transport er faldet til et niveau hvor de fleste vesterlændinge kan være med. Et eksempel på hvor billigt det er blevet at rejse langt væk med små penge, læste jeg om i forbindelse med tsunamien i julen En familie bestående af to forældre og to voksne børn, var i Thailand på ferie og omkom alle fire ulykkeligvis, da flodbølgen huserede ved kysten på øen Phuket. Da de senere blev fundet og navnene offentliggjort, undrede jeg mig over hvordan de havde råd til at tage på ferie så langt fra Danmark. Tilfældigvis kendte jeg lidt til familien og vidste at både forældrene og de voksne børn gennem mange år havde været på forskellige former for overførselsindkomst og ikke havde ret mange penge at gøre godt med. Jeg vil ikke her hævde at alle på overførselsindkomst har mulighed for at rejse på ferie til Thailand eller andre eksotiske rejsemål, men kan blot konstatere at det at rejse langt er blevet så billigt, at det er muligt for rigtig mange mennesker også selvom de hører til den dårligst stillede del af befolkningen. De teknologiske og økonomiske muligheder for at rejse er således til stede for stadigt flere og det er en vigtig del af forklaringen på den stadig voksende rejseaktivitet. En anden vigtig forklaring ligger som tidligere nævnt i at stor mobilitet giver identitet, og bidrager positivt til fortællingen om hvem man er. I de seneste interview jeg og min studentermedhjælp har taget, bad vi interviewpersonerne om at fortælle om deres rejser. Det kunne både være korte og lange rejser, hverdags- og ferierejser, forretningsrejser eller andre rejser i forbindelse med arbejde, det kunne m.a.o. være alle slags rejser de havde foretaget. Det kom der rigtig mange spændende, forskellige og interessante beretninger ud af, og det var tydeligt at mange af de rejser der blev fortalt om, havde haft stor betydning for fortælleren. Det var begivenheder i forbindelse med rejser der havde gjort indtryk, og som fik betydning for interviewpersonens selvopfattelse. En kvinde sidst i fyrrende, som havde foretaget det hun selv opfattede som en dristig rejse til USA i sin ungdom, fortalte om hvor vigtigt det var for hende inden længe at vende tilbage til de steder hun havde besøgt dengang, med sin mand, for at få bekræftet at jeg stadig er den jeg var da jeg var ung for at bruge hendes egne ord. Også hverdagsrejser kan have den slags betydninger for moderne mennesker. Vi fik flere beretninger om hverdagsrejsernes daglige betydninger for interviewpersonerne. Det kunne være man fik en god snak med børn eller ægtefæller, det kunne være at den daglige rejse var et frirum hvor man bare kunne være sig selv, man kunne måske tale i mobiltelefon, høre noget god musik eller 4948 blot tanke mentalt op på vej til eller fra arbejde eller andre aktiviteter. Udover at rejserne naturligvis havde den konkrete funktion at de skulle bringe de rejsende til og fra de mange gøremål moderne mennesker nu engang er involveret i. Rejserne var således både et mål i sig selv, og noget der forbandt dagens eller ugens aktiviteter. Når vi spurgte om interviewpersonerne rejste af lyst eller af nød, blev svarene nuancerede og mangfoldige. Nogle fortalte at de transporterede sig fordi de selv valgte og ønskede det, andre at det var en nødvendighed for at få sammenhæng i hverdagen eller for at vedligeholde sit netværk, men de fleste mente at det var lidt af hvert. Moderne mennesker rejser både fordi de har behov for og lyst til det, men også fordi det er blevet en nødvendighed for at få hverdagen med arbejde, familie- og fritidsliv til at hænge sammen, eller måske for at mærke at man er til stede og i live. For nogle var det næsten blevet til en besættelse at skulle rejse. De kunne fortælle om hvordan de kunne blive grebet af rastløshed hvis de ikke kom af sted med passende mellemrum, eller hvordan uroen bredte sig med udsigten til at skulle være et bestemt sted for længe ad gangen. Man kan næsten tale om at de var blevet grebet af en mobilitetsmani som ikke uden en grundig nedtrapning kunne kureres. For disse mennesker er det heller ikke sikkert at de havde et ønske om at blive helbredt dertil var rejserne for lystbetonet og identitetsskabende. For andre var den megen rejseaktivitet blevet en belastning som man godt kunne undvære en god bid af. Særligt den daglige transport kunne være anstrengende og bidrage til en stresset hverdag. For dem ville en reduktion af transporten være en kærkommen forbedring som ville blive hilst velkommen. 50 Miljø Hvad der for de fleste interviewpersoner kunne sætte en bremse for ønsket om eller behovet for stadig flere rejser, var udsigten til stigende miljøproblemer, og her tænkes særligt på de stadigt mere aktuelle klimaforandringer som de interviewede klart forbandt bl.a. med den voksende transport. I forbindelse med disse seneste interview har det været interessant at konstatere hvor markant holdningen til klima og miljø i forbindelse med transport og mobilitet er blevet. For år siden, da jeg begyndte mine undersøgelser af transport blandt mennesker i moderne samfund, var der enkelte der havde en nogenlunde klar opfattelse af en forbindelse mellem transport og miljø. For mange var der snarere tale om en holdning der gik i retning af at der måske nok var en forbindelse mellem transport og miljø, men at det ikke var noget der havde indflydelse på den praksis man havde på området, og at det i øvrigt nok ikke var noget man kunne forholde sig seriøst til eller gøre noget ved. I dag er disse holdninger markant anderledes og mere skærpede. Der var blandt næsten alle de senest interviewede en stigende bekymring for hvad konsekvenserne af klimaforandringerne ville blive for dem selv og særligt for deres børn og børnebørn, og en vilje i hvert fald i teorien til at give et bidrag til nogle løsninger på problemerne. Men der sporedes også en vis rådvildhed med hensyn til hvad den enkelte kunne gøre. Flere udtrykte at de jo var en del af en verden som ikke sådan lige med et slag kunne forandres. Alle mente at det i første og sidste instans måtte være en opgave for politikerne og samfundet at pege på løsninger på problemerne og at gå forrest i bestræbelserne på at gennemføre dem. De fleste interviewede ville og her er det stadig i teorien støtte diverse tiltag til fornuftige og rimelige løsninger. Og der var enighed om at der måtte gøres noget.49 Fremover Den sidste halvdel af de to spørgsmål jeg blev stillet indledningsvist: Hvilken udvikling [i transportmønstrene] vil vi se fremover? Og hvordan vil mobilietetsbehovet udvikle sig fremover? mener jeg kan ingen seriøst kan besvare med sikkerhed. Man kan, som det gøres i Infrastrukturkommissionens rapport, Danmarks Transportinfrastruktur 2030, fremskrive udviklingen, og hævde at der vil komme en stigning i transporten på 70% i Om det rent faktisk vil blive tilfældet, er en ganske anden sag som er forbundet med en betydelig usikkerhed. Hvis man går tilbage og undersøger holdbarheden af de fremskrivninger der er foretaget i mangfoldige transportrapporter i tidens løb, vil man finde at ingen af dem har holdt stik. Udviklingen i virkeligheden sker ofte i spring og influeres af helt uforudsigelige begivenheder og beslutninger. I stedet for at udarbejde nogle fremskrivninger som alligevel ikke holder i praksis, mener jeg at politikere, befolkning og samfund kunne opstille nogle mål og ønsker for fremtiden og så arbejde hen imod disse med de midler de måtte have til rådighed. Der er næppe tvivl om at der vil være opbakning fra størstedelen af befolkningen til nogle løsninger som kan reducere transportens miljøbelastninger. Og det er også temmelig oplagt at der skal en helt anderledes nytænkning til, end den der lægges frem i Danmarks Transportinfrastruktur Referencer Jensen, M. (2006) Environment, Mobility and the Acceleration of Time: A sociological analysis of transport flows in modern life, i G. Spaargaren, A. Mol & F.H. Buttel (red.) Governing Environmental Flows: Global Challenges to Social Theory, Cambridge, MA: The MIT Press. Jensen, M. (2001) Tendenser i tiden: en sociologisk analyse af mobilitet, miljø og moderne mennesker. København: Samfundslitteratur. Jensen, M. (1997) Benzin i blodet: kvalitativ del. Altrans, DMU, Faglig Rapport 191. Roskilde: DMU. Jensen, M. (1997) Benzin i blodet: kvantitativ del. Altrans, DMU, Faglig Rapport 200. Roskilde: DMU. 5150 Oplæg 9 - Infrastrukturens betydning for regional byudvikling Af lektor, Ph.D Henrik Harder, Aalborg Universitet Resume: Infrastruktur har historisk set haft stor betydning for regional byudvikling, idet den kan skabe, fjerne eller omfordele den byudvikling som er i et regionalt område. I det følgende beskrives på et overordnet niveau den del af den regionale udvikling, der knytter sig til byudvikling, og hvor fokus er på vejnettets (motorvejenes) betydning. Historisk set, og på lang sigt (over 10 år), koncentreres byudviklingen i bredeste forstand der, hvor ny infrastruktur anlægges, specielt i de områder hvor der i forvejen er aktiviteter og anden infrastruktur, og hvor der er økonomisk vækst. På kort sigt (under 10 år) er det ikke muligt klart at vise, om ny infrastruktur skaber ny udvikling eller bare omfordeler eksisterende udvikling i en region. Dette forhold gælder ikke erhvervsbyggeri i Danmark, hvor det kan dokumenteres, at erhvervsbyggeri hurtigt lokaliseres ved f.eks. motorvejsnettet. Analyser af de bymæssige konsekvenser siden 1980 erne og af anlæggelserne af motorveje i Danmark viser klart, at byudviklingen på sigt forskydes i retningen af motorvejene. Dette skyldes flere forhold. Specielt danske virksomheder er interesseret i denne nye lokalisering; men også kommunerne udlægger byfunktioner langs motorvejene. I Danmark har denne udvikling indtil nu primært været domineret af kommunale arealudlæg, der rummer erhvervsområder langs motorvejene. 52 Danske analyser af denne udvikling viser, at andre byfunktioner som detailhandel f.eks. Ikea i Tåstrup og Gentofte også over en længere periode har været på vej ud til motorvejsnettet, og at denne udvikling vil fortsætte. Seneste eksempel på dette her i 2008 er en helt ny byudvikling, der indtænker lokaliseringen tæt på motorvejen. Et eksempel herpå er området i Randers Kommune ved Paderup og Munkdrup. Dette areal skal rumme et helt nyt byområde med blandt andet boliger lokaliseret et par minutters kørsel fra afkørsel 43 ved E45, således at det er muligt nemt at komme f.eks. til Århus for at arbejde eller handle mm. En anden mere traditionel udvikling er Fredericia Kommunes udlæg af erhvervsområder i Danmark C langs motorvejen, der rummer et areal, der er op mod tre gange så stort som arealudlæggene i Ørestaden. Historisk baggrund: Historisk set har infrastrukturens udvikling haft afgørende betydning for regional udvikling og dermed den lokale økonomiske udvikling. I den forbindelse er det relevant at pege på et par historiske eksempler og på, at infrastrukturudviklingen ikke i sig selv skabte udvikling, men ofte ændrede produktionsforhold i samfundet.51 I forbindelse med udviklingen af skibstrafikken mellem byerne fra middelalderen skete der en kraftig udvikling af en række kystbyer i Danmark og en konsolidering af den eksisterende bystruktur langs de danske kyster, fordi mange typer af transport ad søvejen var transport på landjorden overlegen. Dette betød blandt andet en fastlåsning af byudviklingen omkring de danske købstæder. I forbindelse med anlæggelsen af jernbanenettet fra 1847 skete der en fortsat kraftig udvikling af en række af de byer, jernbanerne knyttede sammen. Igen var det primært købstæderne, der først blev knyttet sammen og derefter de bagvedliggende byer i landdistrikterne. I forbindelse med anlæggelsen af først et sammenhængende hovedlandevejs- og derefter et sammenhængende motorvejsnet med Storebæltsbroens åbning i 1998 er der sket en byudvikling langs dette vejnet, primært ved motorvejskryds og afkørsler og ved byområderne ved de større købstæder. Med udgangspunkt i ovenstående infrastruktureksempler kan det påvises, at der sker en omfordeling af udviklingen i regioner og byområder. Nogle regioner og byområder vinder ved ny infrastruktur, og andre taber. Alt andet lige er det sådan, at de regioner og byområder, der får en styrket udvikling, er dem, der står stærkest i forvejen, har størst økonomisk vækst, flest arbejdspladser, gode erhvervsarealer og de mest attraktive boligområder og et stort boligudbud og endelig i forvejen har en bedre infrastruktur end de andre regioner og byområder. I den sammenhæng skal et forhold være gældende, nemlig at de økonomiske omkostninger for den enkelte agent (varetransportør, pendler etc. ) ved at anvende den nye infrastruktur er lavere end ved at anvende eksisterende infrastruktur. Svar på de stillede spørgsmål: Hvilken betydning har infrastrukturen for den regionale byudvikling i Danmark? Udenlandsk forskning viser, at infrastruktur og specielt anlæggelsen af motorveje betyder en relokalisering af byudviklingen i de enkelte regioner. Der er tale om flere tendenser. Der vil kunne ske en større specialisering af de enkelte byområder og dermed typisk en større funktionel integration af den pågældende region. Der vil også kunne ske en yderligere forstærkning af den udvikling, der allerede foregår regionalt, det vil sige, at byområder, der står svagt, forsat vil stå svagt, og stærke byområder fortsat vil stå stærkt, alt andet lige. Endelig vil der kunne opstå mulighed for at skabe helt ny byudvikling, dog oftest i sammenhæng med eksisterende regional byudvikling eller ved infrastrukturknudepunkter. 53 Hvad sker der når man udvider infrastrukturen (ny motorvej, etc.)? Dansk og udenlandsk forskning viser, at motorveje skaber mere trafik og mere byudvikling. Dette er specielt tilfældet, når der er få eller ingen planmæssige reguleringer af den byudvikling, der ofte sker i forbindelse med, at man udvider infrastrukturen. Regionalt og kommunalt er der i Danmark konkurrence om at tiltrække arbejdspladser og skatteborgere blandt kommunerne. Ny infrastruktur og efterfølgende arealudlæg bruges af kommunerne til at tiltrække aktiviteter, der kan finansiere den enkelte kommunes serviceniveau. Specielt arealudlæg til byudvikling er en billig måde for kommunerne at konkurrere på, fordi der ikke sker en særlig stærk regional eller statslig regulering af dette område via planlægning eller lovgivning.52 Hvilken betydning har infrastrukturen for udviklingen i regionerne, herunder erhvervsudvikling, bosætning, pendling etc.? Historisk set, og på lang sigt (over 10 år), koncentreres byudviklingen i bredeste forstand, der hvor ny infrastruktur anlægges, specielt i de områder hvor der i forvejen er aktiviteter og anden infrastruktur, og hvor der er økonomisk vækst. Erhvervsudvikling: På kort sigt (under 10 år) har både kommuner og virksomheder i Danmark traditionelt reageret hurtigt på infrastrukturanlæg, dvs. at der f.eks. langs dele af motorvejsnettet før deres anlæg er opkøbt jord til arealudlæg, og at arealudlæg er inddraget i kommuneplan og regionplanlægning ved motorvejenes færdiggørelse. Dette er et forhold, der også kendes fra f.eks. anlæg af jernbaner, specielt i disses knudepunkter. På lang sigt (over 10 år) er det ofte set i Danmark, at byudviklingen i bredeste forstand koncentreres, der hvor ny infrastruktur anlægges, specielt i de områder hvor der i forvejen er aktiviteter og anden infrastruktur, og hvor der er økonomisk vækst. Bosætning: På kort sigt (under 10 år) sker der ofte i Danmark ikke arealudlæg til boligformål særlig hurtigt via kommunerne og specielt ikke langs motorvejsanlæg. Traditionelt er lokalisering af nye boliger langs infrastruktur noget, der sker, når andre lokaliseringsmuligheder er opbrugt, idet der må kompenseres for støj og andre miløgener fra f.eks. motorvejene. På lang sigt (over 10 år) i Danmark sker der en boliglokalisering langs infrastruktur i den situation, hvor andre lokaliseringsmuligheder for boliger er brugt op. Det er specielt tilfældet på de steder, hvor der er eksisterende byudvikling tæt på f.eks. motorvejnettet; her sker der ofte en bosætning tættere på f.eks. motorvejnettet. Dette forhold kompenseres der for f.eks. ved opsætning af støjskærme og etablering af anden miljøafskærmning. 54 Pendling: På kort sigt (under 10 år) kan det påvises, at der sker en vækst i trafikken på f.eks. nyanlagte motorveje i Danmark, som ikke kan forklares alene ud fra, at motorvejene suger eksisterende trafik væk fra de omkringliggende vejnet af en lavere standard. Motorveje og anden infrastruktur skaber mere trafik og pendling, specielt i situationer hvor det stilles gratis til rådighed; dette viser dansk og international forskning klart. På lang sigt (over 10 år) i Danmark sker der en forskydning af pendlingen mod den del af den anlagte infrastruktur, der for den enkelte (gælder både for den enkelte varetransportør, pendler etc. ) har de laveste økonomiske omkostninger. Ved at anvende den nye infrastruktur er der lavere omkostninger end ved at anvende eksisterende infrastruktur. Giver nye motorveje mere regional byudvikling? Nej, motorveje kan ikke alene skabe mere regional byudvikling.53 Betyder ny infrastruktur lokal udvikling eller mere pendling? Ja, ny infrastruktur kan skabe lokal udvikling og mere pendling under forudsætning af, at omkostninger ved transport/pendling fortsat er så lave, at det kan betale sig at bo et sted og arbejde et andet sted, eller at transportere varer fra et sted til et andet. 5554 Oplæg 10 - Det sammenhængende trafiksystem alternative løsninger Af direktør Jens Egdal, Rambøll Nyvig Globaliseringen er i dag en af de helt overordnede rammer for vækst og vil formentlig være det de næste mange, mange år. Den stigende udveksling af varer og ressourcer globalt stiller stigende krav til, at vi både kan udveksle effektivt med resten af verden og samtidig har effektive interne forbindelser i landet. Begge dele er vigtige elementer i fortsat at klare sig i den globale konkurrence. Vi ved, at der er en tæt sammenhæng mellem økonomisk vækst og vækst i trafikken. Både den og den anden vej. Øget økonomisk vækst skaber mere trafik, ligesom muligheden for at transportere gods og varer og bevæge os let og hurtigt til og fra arbejde er grundlæggende forudsætninger for en stærk og konkurrencedygtig økonomi. 56 Kilde: Infrastrukturkommissionen, Sammenfatning af betænkning 1493, p. 5 og 8. På det nationale plan handler det derfor om at skabe størst mulig bevægelighed og mindst mulig sårbarhed i måden, vi infrastrukturelt indretter landet på. Vi står i dag med et Danmark, hvor udviklingen i stigende grad trækkes af og mod to metropolzoner i henholdsvis Østjylland og Hovedstadsregionen, hvilket bl.a. er illustreret af Infrastrukturkommissionen. En af opgaverne bliver at forbinde dem på en måde, som sikrer, at vi også fremover kan udnytte den synergi, der ligger i at have to vækstcentre i stedet for et. Det Østjyske Bybånd og København/Øresundsregionen skal supplere hinanden til fælles gavn.55 Hvor langt er lang sigt? Infrastruktur planlægger man på lang sigt. Men hvor langt er lang sigt? 50 år kan synes som lang tid, og er en nærmest uoverskuelig tidshorisont, når vi taler om teknologier som it og telekommunikation. Anderledes med infrastruktur. I det store hele ligner vores broer og veje i dag, hvad de var for år siden, ja for 100 år siden. Materialerne er måske forbedret, og vi kan bygge, hvor vi ikke kunne bygge tidligere. Men grundlæggende er hovedstrukturen i vores infrastruktur den samme. Kigger vi frem, må man formode, at samme træghed gør sig gældende for området i de kommende mange årtier. Derfor er de 22 år, som Infrastrukturkommissionen har haft som deres tidsperspektiv ved at fokusere på 2030, en relativ kort horisont. Vi skal kigge længere ud mindst 50 år og gerne længere. Den infrastruktur, vi bygger i dag, skal vi også gerne bruge efter Hvor står vi? I dag står vi med et af Europas og dermed verdens bedst fungerende infrastruktursystemer. Det kan vi ikke mindst takke de mennesker for, der for år siden kom med nogle enkle og visionære bud på, hvordan vi kunne binde samfundet sammen (Det store H) og indrette os (Fingerplanen for København). Disse overordnede visioner har vi nydt godt af lige siden, og i en grad, så vi næsten har glemt, hvor vigtigt det er at have et fælles mål med det, vi gør. 57 Kilde: Infrastrukturkommissionen, sammenfatning af betænkning 1493, p. 29 Danmarks infrastruktur er stadig i god form, men viser flere tegn på svaghed. For eksempel oplever vi i øjeblikket stagnation i den offentlige trafik, fordi der ikke er mere kapacitet til rådighed på vores skinnenet. Og i Østjylland, på Fyn og det meste af Østsjælland/København ser vi dagligt problemer med køer og forsinkelser på de vitale strenge i vejnettet. For at afhjælpe trængselsproblemerne har Infrastrukturkommissionen anbefalet, at man arbejder videre med det store H i form af det robuste H. Men man kan jo spørge, om det robuste H er tilstrækkelig robust til at holde de næste år, eller om vi allerede nu ikke skal tænke i andre alternativer.56 Flere strenge at spille på fleksibel planlægning Første led i at tænke alternativt er, at vi træder et skridt tilbage og helt overordnet overvejer hvilket mindset, der skal ligge til grund for vores infrastrukturplanlægning. Vores infrastrukturplanlægning på landsplan har hidtil handlet om at sikre forbindelser mellem givne punkter (fx byer). Det er der sund fornuft i. Problemet ved de nuværende enstrengede systemer er dog, at de ikke giver tilstrækkelig fleksibilitet og er sårbare for nedbrud, når trafikmængderne vokser med store samfundsmæssige tab til følge. For eksempel vil et længerevarende driftsnedbrud på Storebæltsforbindelsen have helt uoverskuelige konsekvenser. Når trafikken vokser i den størrelsesorden, som vi kan forvente over de næste 50 år eller mere, er det derfor en overvejelse værd, om ikke mængderne alene kan retfærdiggøre en flerstrenget infrastruktur. Denne vil både give større forsyningssikkerhed og samtidig betyde, at der arealmæssigt vil være flere områder, der kan udvikles med en god trafikal tilgængelighed. Hvis vi satser på en flerstrenget infrastruktur, kræver det en grundlæggende anden tilgang til planlægning end den, vi har i dag. Mit bud på en sådan anden tilgang vil være en netbaseret, skakbrætlignende model et grid for planlægningen. Det vil sige, at vi tænker vores infrastruktur som noget, der planlægges i et system med adskillelige horisontale og vertikale linjer. Felterne i grid et er vores områder (land - lille by - skov arbejdspladser - stor by - vand - tæt by osv.), mens strengene er vores færdselsårer (motorveje, jernbaner, letbaner, skibsruter, hovedlandeveje, flyruter osv.). Denne form for planlægning anvendes i stor stil i byerne; her bruges strenge (flere forskellige vejsystemer s-tog cykelstier buslinier osv.) for at binde felterne (arbejdspladser boligområder uddannelser indkøb osv.) sammen. Det gode ved flerstrengethed og en gridstruktur er, at det også giver brugerne mulighed for at vælge mere end en rute mellem to områder. Det vil på sigt give større frihed for den enkelte, men også og mindst lige så væsentligt betyde større forsyningssikkerhed for samfundet som helhed. Desuden rummer den flerstrengede gridmodel flere fordele sammenlignet med den nuværende udbygnings- og opgraderingstilgang: 58 En sideudvidelse af en motorvej giver max. 33 % kapacitetsforøgelse på strækningen, hvilket med en stigning på 2.5 % per år er opbrugt inden for år, hvorimod en supplerende streng giver 100 % mere kapacitet samtidig med større forsyningssikkerhed. Der vil ikke i anlægsperioderne være restriktioner i flere år på en i forvejen hårdt belastet streng. Såfremt vi vil have en større andel af kollektiv trafik og dermed en miljøgevinst, er det ikke tilstrækkeligt at udbygge det eksisterende net, da kapaciteten er ved at være opbrugt mange steder. Det skal et nyt til, hvis det virkelig skal flytte noget. Ved at benytte en gridmodel kommer flere dele af landet i spil, da den fordeler infrastrukturen i stedet for at koncentrere den få steder. Hvis vi sammenligner miljøbelastningen ved hhv. at sideudvide og nyanlægge, vil der i begge tilfælde være fordele og ulemper for miljøet. Vi skal dog i den forbindelse huske på, at den største del ekstrabelastningen under alle57 omstændigheder kommer fra den forventede generelle trafikvækst, som er ens for begge tilgange. I det store perspektiv virker det derfor logisk at overveje, om ikke et flerstrenget system i en gridmodel skal være de næste års planlægningsramme frem for udelukkende at bygge videre og forstærke det, vi har i dag. Globale porte Vores sammenhængskraft og forsyningssikkerhed i landet skal naturligvis have en klar fokusering på, hvor vores porte ud i verden er og skal være. Også her skal der tænkes i mere end enstrengede muligheder. På banesiden vil en opgradering i Sydjylland mod Tyskland sammen med Femern sikre gode forbindelser, ligesom en Helsingør-Helsingborg-forbindelse med bane både vil sikre gode kollektive trafikmuligheder i Øresundsregionen og dermed også to baneforbindelser til det øvrige Skandinavien. Det samme gør sig gældende på vejsiden, hvor både en ny forbindelse til Tyskland i Jylland, Femern Bæltforbindelsen og en Helsingør-Helsingborgforbindelse vil give mærkbare forbedringer i forhold til de enstrengede forbindelser, der er i dag. Hvad vores havne og lufthavne angår, vil der kun være plads til én virkelig gældende international aktør, men selvfølgelig suppleret med et alternativ, der bl.a. sikrer, at vi ikke er 100 % afhængige af kun en forbindelse. Århus Havn og København Lufthavne vil i kraft af deres nuværende positioner på det Europæiske marked være naturlige hovedporte, medens Øresundsregionen bør være havnealternativet, ligesom Billund Lufthavn bør være det på lufthavnssiden. Det er i øvrigt i god overensstemmelse med, at begge metropolzoner dermed ikke bliver 100 % afhængige af hinanden, men kan udvikle sig individuelt. I resten af landet vil der fortsat være behov for luftog søtransport, idet flere af de nuværende lufthavne og ikke mindst havne fint kan fungere som leverandører til de internationale forbindelser. Flerstrengethed i gridmodellen kan på den måde skabe et stærkt grundlag for at opnå en strategisk rigtig placering af vores porte ud til omverdenen og dermed styrke samspillet mellem det nationale og globale niveau. Det betyder, at vi i mindre grad end i dag, vil opleve, at placeringen af vores havne og lufthavne er alt for afhængig af snævre lokale interesser, der ikke altid falder sammen med det fælles bedste for Danmark som helhed. 5958 Kilde: Rambøll Case: Det store jernbane- og motorvejs-h som eksempel Konkretiserer vi ovenstående ved det store jernbane- og motorvejs-h, vil det være oplagt at overveje etablering af følgende flerstrengede forbindelser: 60 Der anlægges en motorvej i nærheden af den Jyske Højderyg, hvorved der ikke i samme omfang er behov for at skulle udvide den Østjyske motorvej gennem Det Østjyske Bybånd til 6 eller 8 spor. Den nuværende motorvej vil så i fremtiden primært udgøre en intern motorvej i bybåndet. Den nye vil tage sig af regional trafik og bl.a. sikre bedst mulige forbindelser til Billund Lufthavn. I stedet for at udrette skinner i Østjylland og etablere ny jernbanebro over Vejle Fjord, anlægges en ny bane i nærheden af overnævnte motorvejstracé samtidig med en kraftig opgradering af banen i Sønderjylland. Det giver fjerntrafik mellem Østjylland og Hamborg de bedst mulige vilkår og sikrer kollektiv betjening af Billund Lufthavn. Den nuværende Længdebane i Østjylland omklassificeres, så den i fremtiden vil kunne fungere som intern letbane med fx 10-minuters drift i Det Østjyske Bybånd. Når Køge Bugt-motorvejen er udvidet til 8 spor, vil der efter år være nye behov, der skal dækkes, idet både Femern og den forventede trafikvækst vil lægge yderligere pres på Køge Bugt-motorvejen, Amagermotorvejen og Øresundsbroen. En ny ring rundt om København med en forbindelse mellem Helsingør og Helsingborg vil være et godt alternativ til fortsatte udvidelser.59 Den nuværende planlægning af sideudvidelsen af motorvejen over Fyn viser, at der er behov for 6 spor allerede nu og på sigt 8 spor. Dette afstedkommer i første omgang et behov for en ny Lillebæltsbro og på lidt længere sigt en ny Storebæltsbro. En Kattegatforbindelse vil reducere og sandsynligvis inden for de næste 75 år overflødiggøre bygningen af en ny Storebæltsbro og samtidig sikre, at vi får to vejforbindelser og to baneforbindelser mellem landets to vækstmetropoler. 3. Limfjordstunnel anlægges vest for Aalborg i stedet for at kapacitetsudvide omkring den nuværende, således at der både er en øst- og vestgående passage omkring byen. Strækningen Esbjerg Tønder (Rute 11) anlægges som motorvej, hvorved den nuværende Sønderjyske motorvej aflastes og behovet for sideudvidelse udskydes og på sigt begrænses. Samtidig sikres to porte ud af Jylland mod Tyskland. Investeringer Når vi taler om investeringer i fremtidens infrastruktur, kan der være en tendens til at udmale økonomiske skrækscenarier, der synes uoverkommelige målt med øjeblikkets fordelingspolitiske alen. For at få et reelt indtryk af, hvor stor investeringsbyrden faktisk er, kan det derfor være frugtbart at forskyde perspektivet lidt. I perioden fra 60'erne til i dag har vi investeret i ca km motorvej, Lillebæltsbroen, Storebæltsbroen, Øresundsbroen, og Femern-forbindelsen er undervejs. Tilsammen investeringer der beløber sig til ca mia. nutidskroner. Inden for de næste år bør og skal vi investere for det samme beløb eller mere, hvis vi vil bevare vores gode placering i internationale infrastruktursammenligninger. Den størrelsesorden svarer nogenlunde til infrastrukturkommissionens anbefalinger. Selvfølgelig er det store investeringer, der er tale om. Men sammenlignet med, at byggeriet i Danmark nybygger for mia. kr. om året, er opgaven knap så stor. Vi har gjort det før, og vi skal gøre det igen. Konklusion Det virker rigtigt at overveje om ikke et flerstrenget system i en gridmodel skal være de næste års planlægningsramme frem for udelukkende at udvide og forstærke, det vi har i dag. Prisen er den samme. Det vil give Danmarks infrastruktur større samlet kapacitet, fleksibilitet og ikke mindst sikkerhed mod sammenbrud. Med en sådan tilgang vil vi stå stærkt i det kommende århundredes globaliserede verden. 61 60 Oplæg 11 - Det sammenhængende trafiksystem - en strategi for Danmarks fremtidige infrastrukturinvesteringer Af lektor, trafikforsker Per Homann Jespersen, FLUX Center for transport-forskning, Roskilde Universitetscenter Tre myter, en hurtig SWOT-analyse og et skud fra hoften En langsigtet investeringsplan for Danmarks trafikinfrastruktur bør baseres på en forståelse af hvordan trafiksystemet fungerer og hvilken rolle det har i vores samfund en erkendelse af styrker og svagheder i det eksisterende trafiksystem og hvordan investeringer i trafikinfrastruktur bedst muligt kan sikre den fremtidige velfærd Infrastrukturkommissionen de mange kvaliteter i dens betænkning til trods har ikke givet et tilstrækkeligt grundlag til at politikerne kan lave en langsigtet investeringsplan. Det skyldes at den ikke ser på trafiksystemet og mobiliteten som en helhed og identificerer infrastrukturens rolle heri 62 at den baserer sig på nogle myter om trafiksystemet som måske er politisk populære, men ikke desto mindre myter at den ikke systematisk analyserer hvilke styrker og svagheder, hvilke muligheder og trusler de kommende årtier giver det danske trafiksystem Det vil jeg forsøge at råde bod på i dette oplæg. Figur 1 Emissioner fra trafikken. Når det er gået godt med nogle af emissionerne skyldes det to politiske beslutninger at katalysatorer blev gjort obligatorisk og at svovl blev fjernet fra dieselen. Noget lignende er ikke teknisk muligt for CO 2 s vedkommende: der findes ikke noget filter der kan fjerne CO 2 og vi kan ikke fjerne kulstoffet fra benzin og diesel. Vis mere
Høring om fremtidens infrastruktur
Trafikudvalget (2. samling) TRU alm. del - Bilag 166 Offentligt Høring om fremtidens infrastruktur Høring for Folketingets Trafikudvalg, 27. februar 2008 i Landstingssalen, Christiansborg 3 4 Indholdsfortegnelse Læs mere Fremtidens infrastruktur
Høring for Folketingets Trafikudvalg om Fremtidens infrastruktur Resumé og skriftlige kilder fra høring i Landstingssalen, Christiansborg den 27. februar 2008 Teknologirådets rapporter 2008/2 Høring om Læs mere Fremtidens transport og miljøet med udgangspunkt i trafiksystemet
Fremtidens transport og miljøet med udgangspunkt i trafiksystemet Per Homann Jespersen FLUX Center for Transportforskning ENSPAC Roskilde Universitet phj@ruc.dk Infrastrukturkommissionens og dansk trafikpolitiks Læs mere Miljø- og klimaperspektivet i Infrastrukturkommissionens arbejde
TRAFIKAL VURDERING AF KATTEGAT- FORBINDELSEN SAMMENFATNING OKTOBER 2012 2 TRAFIKAL VURDERING AF KATTEGATFORBINDELSEN FORORD Mange spørgsmål skal afklares, før Folketinget kan tage endelig stilling til Læs mere TRAFIKDAGE PÅ AALBORG UNIVERSITET
TRAFIKDAGE PÅ AALBORG UNIVERSITET Trafikforskningsgruppen, Aalborg Universitet Call for Papers www.trafikdage.dk 23.-24. august 2010 Trafikdage på Aalborg Universitet Trafikforskningsgruppen på Aalborg Læs mere EN NY MOBILITET? OVERVEJELSER OVER GRUNDLAGET FOR TRAFIKPLANLÆGNINGEN
EN NY MOBILITET? OVERVEJELSER OVER GRUNDLAGET FOR TRAFIKPLANLÆGNINGEN Per Homann Jespersen, Lektor, trafikplanlægning og trafikpolitik, Roskilde Universitet Trafikdage, 26.8.2013 Spørgsmål 1. Hvad siger Læs mere Transportminister Carina Christensens tale om regeringens modtagelse af infrastrukturkommissionens betænkning
Pressemødet kl. 16.00 Havreholm den 10. januar 2007 Infrastrukturkommissionen Det talte ord gælder Transportminister Carina Christensens tale om regeringens modtagelse af infrastrukturkommissionens betænkning Læs mere PERSPEKTIVANALYSER OG LANGSIGTEDE UDFORDRINGER I TRANSPORTSEKTOREN HENRIK BACKTEMAN LARSEN, PROJEKTLEDER
PERSPEKTIVANALYSER OG LANGSIGTEDE UDFORDRINGER I TRANSPORTSEKTOREN HENRIK BACKTEMAN LARSEN, PROJEKTLEDER HOVEDPUNKTER Noget om statsvejnettet i Danmark Noget om perspektiv/omverdens analyse Problemstillinger Læs mere Abstrakt. Landstrafikmodellen og valideringsprocessen. Trafikberegninger
Denne artikel er publiceret i det elektroniske tidsskrift Artikler fra Trafikdage på Aalborg Universitet (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University) ISSN 1603-9696 www.trafikdage.dk/artikelarkiv Læs mere Special session: Hvad er vejtrængsel? En diskussion af hvordan vejtrængsel defineres og opgøres Trafikdage 29. august 2013
Special session: Hvad er vejtrængsel? En diskussion af hvordan vejtrængsel defineres og opgøres Trafikdage 29. august 2013 Hvad er vejtrængsel? Formålet med sessionen er at præsentere den nuværende praksis Læs mere Studieophold hos TØI
Studieophold hos TØI Michael Sørensen Civilingeniør, ph.d.-studerende Trafikforskningsgruppen ved Aalborg Universitet Fagmøde i Afdeling for Sikkerhed og Miljø Transportøkonomisk institutt Tirsdag den Læs mere Langsigtet fremskrivning af vejtrafik
Langsigtet fremskrivning af vejtrafik Indikation af fremtidige problemområder - Hovedrapport Rapport 2 2007 Mogens Fosgerau Camilla Brems Carsten Jensen Ninette Pilegaard Mikal Holmblad Ole Kveiborg Lisbeth Læs mere Trafikale effekter af en ny motorvejskorridor i Ring 5
DEPARTEMENTET Dato 8. april 2010 Trafikale effekter af en ny motorvejskorridor i Ring 5 Det fremgår af Aftalen om en grøn transportpolitik af 29. januar 2009, at der skal gennemføres en strategisk analyse Læs mere Citation for published version (APA): Nicolaisen, M. S., & Næss, P. (2009). Et yndigt land under asfalt. Plan, 2009(3-4).
Aalborg Universitet Et yndigt land under asfalt Nicolaisen, Morten Skou; Næss, Petter Andreas Published in: Plan Publication date: 2009 Document Version Accepteret manuskript Link to publication from Aalborg Læs mere Betalingsring om København giver minus for samfundsøkonomien
December 2011 Betalingsring om København giver minus for samfundsøkonomien AF CHEFKONSULENT ANNETTE CHRISTENSEN, ANCH@DI.DK Den planlagte betalingsring om København har en negativ samfundsøkonomisk virkning Læs mere 8. december 2008. Bæredygtig transport - bedre infrastruktur
8. december 2008 Bæredygtig transport - bedre infrastruktur Det vil regeringen Mindre CO 2 Grønnere biltrafik Mere kollektiv transport og cyklisme En bedre jernbane Bedre veje Nye grønne teknologier Styrket Læs mere Trængsel er spild af tid
Trængsel er spild af tid Michael Knørr Skov Urban Planning and Transport 1 2 Projekt Trængsel Problemformulering Hvad er trængsel og med hvilke parametre kan den opgøres? Hvor stort er trængselsproblemet Læs mere RETTELSESBLAD NR. 2 21. november 2011 KORREKTION AF OPGJORT TRAFIKARBEJDE, REJSETIDER OG EMISSIONER I VVM-UNDERSØGELSEN FOR EN 3. LIMFJORDSFORBINDELSE
RETTELSESBLAD NR. 2 21. november 2011 KORREKTION AF OPGJORT TRAFIKARBEJDE, REJSETIDER OG EMISSIONER I VVM-UNDERSØGELSEN FOR EN 3. LIMFJORDSFORBINDELSE Der er gennemført nye beregninger af trafikarbejde Læs mere De trafikale effekter af selvkørende biler Christian Juul Würtz, cjw@vd.dk Vejdirektoratet. Abstrakt
Dansk strategi for ITS ITS udviklingsforum marts 2011 Indledning Trafikken er de senere årtier steget markant. På de overordnede veje er trafikken fordoblet de seneste 30 år, og den øgede trængsel på vejnettet Læs mere Udbygning af den kollektive trafik i København
20. januar 2009 Klimakonsekvenser af en ny Frederikssundsmotorvej Per Homann Jespersen og Martin Lidegaard Baggrund Igennem 40 år har det været diskuteret at anlægge en ny motorvej mellem København og Læs mere 1 Metode og modelgrundlag 1. 3 Prognoseforudsætninger 6. 4 Trafikberegninger 2025 og 2035 8. 5 Trafikarbejde og trafikantbesparelser 17
VEJDIREKTORATET TRAFIKBEREGNINGER FORUNDERSØGELSE AF RUTE 22 SLAGELSE-NÆSTVED ADRESSE COWI A/S Parallelvej 2 2800 Kongens Lyngby TLF +45 56 40 00 00 FAX +45 56 40 99 99 WWW cowi.dk TEKNISK HOVEDRAPPORT Læs mere En mobilitetsplan efter hollandsk forbillede bør indeholde følgende, som infrastrukturkommissionen ikke har gjort ret meget ud af:
Udspil fra Danske Regioner 14-12-2007 Danmark har brug for en mobilitetsplan Danske Regioner opfordrer infrastrukturkommissionen til at anbefale, at der udarbejdes en mobilitetsplan efter hollandsk forbillede. Læs mere DANSK TRANSPORT UDEN KUL OG OLIE HVORDAN?
DANSK TRANSPORT UDEN KUL OG OLIE HVORDAN? EN ANALYSE AF OG ET OPLÆG TIL DEBAT OM HVORDAN DANSK TRANSPORT BLIVER UAFHÆNGIG AF FOSSILE BRÆNDSLER INDEN 2050 Per Homann Jespersen ENSPAC, Roskilde Universitet Læs mere Kommissorium for strategisk analyse af udbygningsmulighederne
Transportministeriet Kommissorium for strategisk analyse af udbygningsmulighederne i Østjylland 30. april 2009 I Aftale om en grøn transportpolitik af 29. januar 2009 mellem regeringen, Socialdemokraterne, Læs mere - EN GOD INVESTERING. 14 gode grunde 3. LIMFJORDSFORBINDELSE. www.3limfjordsforbindelse.nu info@3limfjordsforbindelse.nu
3. LIMFJORDSFORBINDELSE - EN GOD INVESTERING Det nye Folketing skal sikre, at der nu vedtages en anlægslov for den 3. Limfjordsforbindelse, samt at der anvises en statslig finansiering. 14 gode grunde Læs mere Præsentation af Infrastrukturkommissionens anbefalinger 10. januar 2008 Birgit Aagaard-Svendsen Formand for Infrastrukturkommissionen
Trafikudvalget 2007-08 (2. samling) TRU alm. del Bilag 107 Offentligt Præsentation af Infrastrukturkommissionens anbefalinger 10. januar 2008 Birgit Aagaard-Svendsen Formand for Infrastrukturkommissionen Læs mere Model til fremkommelighedsprognose på veje
Model til fremkommelighedsprognose på veje Henning Sørensen, Vejdirektoratet 1. Baggrund Ved trafikinvesteringer og i andre tilfælde hvor fremtidige forhold ønskes kortlagt, gennemføres en trafikprognose Læs mere Baggrundsnotat E: Fremskrivning af transportsektorens
Baggrundsnotat E: Fremskrivning af transportsektorens energiforbrug Indledning Transport, der står for ca. 1/3 af det endelige energiforbrug, består næsten udelukkende af fossile brændsler og ligger samtidig Læs mere Hvor meget kan den daglige transport mellem bolig og arbejde påvirkes?
Hvor meget kan den daglige transport mellem bolig og arbejde påvirkes? Af Per Thost RAMBØLL NYVIG a/s RAMBØLL er en rådgivende koncern med ca. 2.000 ansatte, hvoraf ca. 1.0 arbejder på 4 adresser i Hovedstadsområdet: Læs mere Trafikudviklingen i Region Hovedstaden 2010-2030
Trafikudviklingen i Region Hovedstaden 2010-2030... Indholdsfortegnelse 1 Sammenfatning... 2 2 Indledning... 4 3 Trafik... 5 3.1 Vejtrafik... 5 3.2 Banetrafik... 6 3.2.1 Banetrafik gennem Region Hovedstaden... Læs mere Betænkning. Forslag til lov om udbygning af Helsingørmotorvejen mellem Øverødvej og Isterød. Til lovforslag nr. L 135 Folketinget 2009-10
Til lovforslag nr. L 135 Folketinget 2009-10 Betænkning afgivet af Trafikudvalget den 6. maj 2010 Betænkning over Forslag til lov om udbygning af Helsingørmotorvejen mellem Øverødvej og Isterød 1. Udvalgsarbejdet Læs mere Christian Overgård 21. januar 2016 35425-009 rev A coh
FORELØBIGT NOTAT Titel Prognoseresultater for Basis 2020 og 2030 udført med LTM 1.1 Til Kontrol Godkendt Fra 1. Indledning Christian Overgård 21. januar 2016 35425-009 rev A coh Nærværende notat indeholder Læs mere Dansk transport uden kul og olie Hvordan?
Dansk transport uden kul og olie Hvordan? Et bud på, hvordan dansk transport bliver uafhængig af fossile brændsler inden 2050 Lars Klüver Teknologirådet lk@tekno.dk Transportens CO 2 2010-50 Fossilfri Læs mere Landstrafikmodellen i anvendelse. Camilla Riff Brems cab@transport.dtu.dk
Landstrafikmodellen i anvendelse Camilla Riff Brems cab@transport.dtu.dk Landstrafikmodellen i anvendelse Introduktion til Landstrafikmodellen Hvad kan LTM 1.0? Præsentation af delmodeller Andre modeller Læs mere TRAFIK- KONFERENCE. den 2. - 3. april 2008. Hotel Prindsen, Roskilde. Aktuel politisk debat med transportministeren og trafikpolitikere
TRAFIK- KONFERENCE 08 Aktuel politisk debat med transportministeren og trafikpolitikere fra Folketinget Rejsekortet Bestillerrollen kommunerne og trafikselskaberne i dialog Infrastrukturkommissionen giver Læs mere Transporten, klimaet og miljøet
Transporten, klimaet og miljøet Mikael Skou Andersen EEA: Det Europæiske Miljøagentur EEA understøtter en bæredygtig udvikling og sigter mod at opnå afgørende og målbare forbedringer i miljøets tilstand Læs mere OTM 5 og dens anvendelse til VVM for udbygning af Køge Bugt motorvejen
OTM 5 og dens anvendelse til VVM for udbygning af Køge Bugt motorvejen Af Goran Vuk, Vejdirektoratet, og Henrik Paag, Tetraplan A/S Vejdirektoratet har anvendt trafikmodellen OTM til vurderinger af de Læs mere Strategiske analyser som en del af en langsigtet infrastrukturpolitik. Aalborg trafikdage 25. august 2009
Strategiske analyser som en del af en langsigtet infrastrukturpolitik Aalborg trafikdage 25. august 2009 Transportaftalen, januar 2009 - Principper for en grøn transportpolitik Transportens CO2-udledning Læs mere Akut udbygningsbehov på E45 Østjyske Motorvej
Akut udbygningsbehov på E45 Østjyske Motorvej Mobilitetskommissionen for den østjyske byregion Det koster min virksomhed 100.000 kr. om måneden, når jeg sidder her i 15 min hver dag. Akut udbygningsbehov Læs mere Vejtrængsel hvor, hvornår, hvor meget? Otto Anker Nielsen, Professor
Vejtrængsel hvor, hvornår, hvor meget? Otto Anker Nielsen, Professor Sammenhæng mellem hastighed og trafikmængde Stor uforudsigelighed Baggrundsfigur; Kilde Vejdirektoratet og Christian Overgaard Hansen Læs mere Transportøkonomiske enhedspriser. Camilla Riff Brems ModelCenter Danmarks TransportForskning DTU
Transportøkonomiske enhedspriser Camilla Riff Brems ModelCenter Danmarks TransportForskning DTU Nøgletalskatalog i ny form Regneark Udgør en konsistent ramme Effektiviserer opdatering Oprydning Gennemgang Læs mere Forhøjelse af brændstofafgifter m. 40 øre pr. liter
Notat J.nr. 12-0173525 Forhøjelse af brændstofafgifter m. 40 øre pr. liter Miljø, Energi og Motor 1. Beskrivelse af virkemidlet Formålet med virkemidlet er at tilskyndelse til en ændret transportadfærd, Læs mere Bluetooth detektorer som ny cost efffektiv sensor i vejtrafikken
Bluetooth detektorer som ny cost efffektiv sensor i vejtrafikken Forfattere: Harry Lahrmann Aalborg Universitet lahrmann@plan.aau.dk Kristian Skoven Pedersen Grontmij-Carl Bro KristianSkoven.Pedersen@grontmij-carlbro.dk Læs mere Beslutningsstøtte og Beslutningstagen i England Vurderingsmetoder brugt i går, i dag og i morgen.
Beslutningsstøtte og Beslutningstagen i England Vurderingsmetoder brugt i går, i dag og i morgen. Decision Support and Decision Making in England Appraisal methods used yesterday, today and tomorrow Maj-Britt Læs mere Indholdsfortegnelse. Miljørigtige køretøjer i Aarhus. Effekter af en mere miljørigtig vognpark i Aarhus Kommune. Aarhus Kommune. Notat - kort version
1 Socialdemokraterne Analyse- og Informationsafdelingen Roadpricing - halvering af registreringsafgiften Massiv sænkning af registreringsafgiften for miljøvenlige biler med lavt CO2-udslip skal sikre hidtil Læs mere DTU Transport. Infrastrukturkommissionen: Mere end Motorveje. Oli B.G. Madsen Professor, dr.techn.
Infrastrukturkommissionen: Mere end Motorveje Oli B.G. Madsen Professor, dr.techn. Copyright DTU Transport 2008 Hvad er DTU Transport CTT = Center for Trafik og Transport på DTU DTF = Danmarks TransportForskning Læs mere HENRIK HARDER, OLE B. JENSEN, JES MADSEN & VICTOR ANDRADE Aalborg Universitet 2014. http://www.bikeability.dk/ 13-09-2013 1
Cykel infrastruktur investeringer HENRIK HARDER, OLE B. JENSEN, JES MADSEN & VICTOR ANDRADE Aalborg Universitet 2014 http://www.bikeability.dk/ 13-09-2013 1 UDGANGSPUNKTET I dette oplæg er fokus på hvilken Læs mere REGIONALØKONOMISK ANALYSE
Analysegrundlaget Formålet med den regionaløkonomiske analyse er at vurdere den regionale fordeling af de samfundsøkonomiske gevinster og tab ved etableringen af en fast Femer Bælt-forbindelse, udtrykt Læs mere HOVEDSTADSOMRÅDETS TRAFIKALE INFRASTRUKTUR
HOVEDSTADSOMRÅDETS TRAFIKALE INFRASTRUKTUR SAMMENLIGNET MED 5 ANDRE NORDEUROPÆISKE REGIONER 2014 Hovedstadsregionen er en international metropol med afgørende betydning for væksten i Danmark Stor befolkningstilvækst Læs mere Miljø og sundhed NOTAT
NOTAT By- og Kulturforvaltningen Plan og Byg Byplan Odense Slot Nørregade 36-38 Postboks 730 5000 Odense C www.odense.dk Tlf. 66131372 Fax 66133222 E-mail pb.bkf@odense.dk Miljø og sundhed Nærværende notat Læs mere Forbedret fremkommelighed på vejnettet i Hovedstadsområdet? Otto Anker Nielsen, Professor
Forbedret fremkommelighed på vejnettet i Hovedstadsområdet? Otto Anker Nielsen, Professor Årsager til og effekter af trængsel Definition af trængsel Trængsel er et udtryk for trafikanternes nedsatte bevægelsesfrihed Læs mere Betalingsring En ekspertvurdering
Betalingsring En ekspertvurdering Ingeniørforeningen 2012 Betalingsring En ekspertvurdering 2 Betalingsring En ekspertvurdering 3 Betalingsring En ekspertvurdering Resume Ingeniørforeningens kortlægning Læs mere Henrik Paag, Havnetunnelgruppen / TetraPlan A/S Henrik Nejst Jensen, Vejdirektoratet, Plan- og telematikafdelingen
HAVNETUNNEL I KØBENHAVN Henrik Paag, Havnetunnelgruppen / TetraPlan A/S Henrik Nejst Jensen, Vejdirektoratet, Plan- og telematikafdelingen 1. Baggrund og indledning Vejdirektoratet foretager i øjeblikket Læs mere Rødovre Kommune Opdatering af trafikmodelberegninger for ny metrolinje
Rødovre Kommune Opdatering af trafikmodelberegninger for ny metrolinje til Rødovre... 1 Indledning Rødovre Kommune har ønsket en opdatering af de trafikale og økonomiske konsekvensberegninger, der i 2013 Læs mere Scenarier for et fossil-frit dansk transportsystem
Denne artikel er publiceret i det elektroniske tidsskrift Artikler fra Trafikdage på Aalborg Universitet (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University) ISSN 1603-9696 www.trafikdage.dk/artikelarkiv Læs mere Udvikling af korridoren Øresundsregionen - Gedser - Rostock - Berlin Fase 1
Trafikudvalget TRU alm. del - Bilag 306 Offentligt Udvikling af korridoren Øresundsregionen - Gedser - Rostock - Berlin Fase 1 For Hansestadt Rostock Regionaler Planungsverband Mittleres Mecklenburg Stadt Læs mere Regionens og kommunernes opgaver på trafikområdet
Fremtidens Transport VI Status på trængselskommissionens anbefalinger Erik Østergaard Adm. direktør, Dansk Transport & Logistik Trængselskommissionen Kommission født ud af betalingsringsplanerne Mobilitet Læs mere Fremtidens transport Infrastrukturkommissionens anbefalinger
Fremtidens transport Infrastrukturkommissionens anbefalinger Indlæg ved Birgit Aagaard-Svendsen, Formand for Infrastrukturkommissionen 1 års konference for Infrastrukturkommissionens rapport 1 Visionen Læs mere De seneste dage vælter det frem med allehånde natur- og miljøødelæggende vejkrav.
NOAH-Trafik Nørrebrogade 39 2200 København N www.trafikbogen.dk noahtrafik@noah.d København den 8. februar 2014 Til redaktionen Flere motorveje f.eks. i Nordsjælland - vil forringe miljøet, undergrave Læs mere Analyse 23. oktober 2013
23. oktober 2013. Den samfundsøkonomiske værdi af Timemodellen kan være overvurderet Af Jens Hauch Trafikstyrelsen har, efter at der er truffet beslutning om Timemodellen, offentliggjort en samfundsøkonomisk Læs mere Tænketankens formål er at medvirke til et lavere udslip af drivhusgasser og en begrænsning af skadevirkningerne af den globale opvarmning.
Hvad vil CONCITO? Tænketankens formål er at medvirke til et lavere udslip af drivhusgasser og en begrænsning af skadevirkningerne af den globale opvarmning. CONCITOs vedtægter CONCITO Annual Climate Outlook Læs mere Department of Maritime Research and Innovation Det Strategiske Transportforskningsprogram 2009 - og nærskibsfarten
Det Strategiske Transportforskningsprogram 2009 - og nærskibsfarten Institut for Maritim Forskning og Innovation Syddansk Universitet Jacob Kronbak Outline Det strategiske Transportforskningsprogram Formål Læs mere Klimaplan 2012: Grøn udviklingsafgift på fossile brændstoffer
Edvard Thomsens Vej 14 2300 København S Telefon +45 7221 8800 Fax 7221 8888 nfr@trafikstyrelsen.dk www.trafikstyrelsen.dk N O T A T J.nr. 20707- Dato 9. september 2013 Klimaplan 2012: Grøn udviklingsafgift Læs mere BÆREDYGTIG OMSTILLING AF
BÆREDYGTIG OMSTILLING AF STORBYERS MOBILITET Sådan reducerer vi storbyernes trængsel og trafikforurening Sessionsarrangører: - Kjeld A. Larsen, Rådet for Bæredygtig Trafik - Gunnar Boye Olesen, Miljøorganisationen Læs mere Per Homann Jespersen Roskilde Universitet HVAD VI VED OG HVAD VI BURDE VIDE OM TRÆNGSEL
Per Homann Jespersen Roskilde Universitet HVAD VI VED OG HVAD VI BURDE VIDE OM TRÆNGSEL Struktur Hvad er trængsel? Hvordan måler vi trængsel? Trafikmodeller Samfundsøkonomi Hvad kan vi gøre ved trængslen? Læs mere Vejdirektoratet har 16. januar 2012 sendt miljøundersøgelse om trængselsafgift i hovedstaden i høring.
Hovedpunkter fra miljøundersøgelse om trængselsafgift i hovedstaden Vejdirektoratet har 16. januar 2012 sendt miljøundersøgelse om trængselsafgift i hovedstaden i høring. Miljøundersøgelsen er tilgængelig Læs mere Vælg de mest erhvervsvenlige projekter
Denne artikel er publiceret i det elektroniske tidsskrift Artikler fra Trafikdage på Aalborg Universitet (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University) ISSN 1603-9696 www.trafikdage.dk/artikelarkiv Læs mere Status for analyser af forbindelserne mellem Østog Vestdanmark. Thomas Jørgensen, Transportministeriet
Status for analyser af forbindelserne mellem Østog Vestdanmark Thomas Jørgensen, Trafikken mellem Øst- og Vestdanmark Fordobling af trafikken mellem Jylland/Fyn og Sjælland siden 1990 Storebæltsforbindelsen, Læs mere Hovedkontor Frederiksdal. Beder Landevej 2 DK-8330 Beder Tel 8693 6266. Fax 8693 7893. e-mail Beder@MGarkitekter.dk
Arkitekter og Planlæggere AS Hovedkontor Frederiksdal. Beder Landevej 2 DK-8330 Beder Tel 8693 6266. Fax 8693 7893. e-mail Beder@MGarkitekter.dk Afdeling Gothersgade 35 DK-1123 København K Tel 3391 6266. Læs mere Samfundsøkonomisk analyse af en fast forbindelse over Femern Bælt
Samfundsøkonomisk analyse af en fast forbindelse over Femern Bælt Mette Bøgelund, Senior projektleder, COWI A/S Trafikdage på Aalborg Universitet 2004 1 I analysen er de samfundsøkonomiske fordele og ulemper Læs mere Prognose for mangel på ingeniører og scient.er. Fremskrivning af udbud og efterspørgsel efter ingeniører og scient.
Prognose for mangel på ingeniører og scient.er Fremskrivning af udbud og efterspørgsel efter ingeniører og scient.er frem mod 2020 August 2011 2 Prognose for mangel på ingeniører og scient.er Resume Ingeniørforeningen Læs mere Persontransport - De 5 vigtigste (investerings) områder. Otto Anker Nielsen, oan@transport.dtu.dk
Persontransport - De 5 vigtigste (investerings) områder Otto Anker Nielsen, oan@transport.dtu.dk Præmis (1)? Investeringer er ikke nødvendigvis det mest effektive (transportpolitiske) virkemiddel I hvert Læs mere Dobbelt op i 2030. Historiske store investeringer i både skinner og tog vil give de rejsende flere, hurtigere og mere rettidige tog
Dobbelt op i 2030 Historiske store investeringer i både skinner og tog vil give de rejsende flere, hurtigere og mere rettidige tog 1 Ove Dahl Kristensen, Trafikteknik Dobbelt op i 2030 (på 20 år) Bredt Læs mere Workshop: Anvendelse af samfundsøkonomisk metode i transportsektoren. Tidspunkt: Tirsdag den 27. august 2002, kl. 9.00-12.20
Trafikministeriet Notat Workshop på Trafikdagene 2002 Dato J.nr. Sagsbeh. Org. enhed : 8. oktober 2002 : 106-49 : TLJ, lokaltelefon 24367 : Planlægningskontoret Workshop: Anvendelse af samfundsøkonomisk Læs mere Debat INFRASTRUKTUR VEJE TIL REGIONAL UDVIKLING
Debat INFRASTRUKTUR VEJE TIL REGIONAL UDVIKLING FORORD Med kommunalreformen fik regionerne en helt ny rolle som formidler af samarbejde mellem de forskellige regionale og lokale parter i forhold til at Læs mere Model til beregning af vej- og banetransportens CO 2 -emissioner
Model til beregning af vej- og banetransportens CO 2 -emissioner Ålborg Trafikdage 25. august 2008 Senior projektleder Eva Willumsen, COWI 1 Præsentationens formål og indhold Beskrive og illustrere CO Læs mere VVM 3. Limfjordsforbindelse
VVM 3. Limfjordsforbindelse Reflektioner over trafikudviklingen over Limfjorden Usikkerhed om trafikudviklingen og dermed behovet for yderligere vejkapacitet over Limfjorden Hvis udviklingen i trafikken Læs mere Peter Birch Sørensen Formand for Produktivitetskommissionen
Peter Birch Sørensen Formand for Produktivitetskommissionen Præsentation af hovedkonklusioner i Produktivitetskommissionens analyserapport nr. 5 på pressemøde den 8. januar 2014 En velfungerende infrastruktur Læs mere Akut udbygningsbehov på E45 i Østjylland
Akut udbygningsbehov på E45 i Østjylland Mobilitetskommissionen for den østjyske byregion maj 2015 »» Mobilitetskommissionen for den østjyske byregion dokumenterer, at behovet for udbygning af den østjyske Læs mere Hvad er trængsel. Michael Knørr Skov Afd.chef, Plan og trafik 21. JANUAR 2013 HVAD ER TRÆNGSEL
Hvad er trængsel Michael Knørr Skov Afd.chef, Plan og trafik 1 2 Projekt Trængsel Problemformulering Hvad er trængsel og med hvilke parametre kan den opgøres? Hvor stort er trængselsproblemet i Københavnsområdet Læs mere Indstilling. Til Århus Byråd Via Magistraten. Teknik og Miljø. Trafik og Veje. Den 9. august 2010
Indstilling Til Århus Byråd Via Magistraten Teknik og Miljø Den 9. august 2010 Trafik og Veje Teknik og Miljø Århus Kommune Udarbejdelse af plan for langsigtede, kommunale investeringer i trafikinfrastruktur. Læs mere Togfonden DK. Ved kontorchef Lasse Winterberg
Togfonden DK Ved kontorchef Lasse Winterberg 28,5 mia. kr. til historisk modernisering af jernbanen Regeringen indgik d. 14. januar en aftale med Dansk Folkeparti og Enhedslisten om Togfonden DK. Togfonden Læs mere Trafikledelse, hvad er muligt. - og fornuftigt i det næste årti
Trafikledelse, hvad er muligt - og fornuftigt i det næste årti fik@vd.dk Vejdirektoratet Trafikal drift Vi er i Danmark nået til at vendepunkt mht. anvendelse af trafikledelse. Vi har i de sidste 10 15 Læs mere Etablering af nationale transportkorridorer for vindmølletransporter
Etablering af nationale transportkorridorer for vindmølletransporter Marts 2013 Sammenfatningsrapport Stormgade 2 6700 Esbjerg Tlf.: +45 56 40 00 00 Fax: +45 56 40 99 99 www.cowi.dk SAMMENFATNINGSRAPPORT Læs mere Erfaringen fra de sidste seks år viser imidlertid også to andre tendenser:
24. april 2009 Højere hastighed og klima Susanne Krawack og Martin Lidegaard Hastigheden på de danske veje har en signifikant betydning for transportsektorens udledning af CO2. Alligevel har det ikke været Læs mere Den alternative trængselskommission. .. eller et bud på hvordan vi også kan løse trængselsproblemerne. Vibeke Forsting, COWI Economics
Den alternative trængselskommission.. eller et bud på hvordan vi også kan løse trængselsproblemerne Vibeke Forsting, COWI Economics 1 Disposition Agenda 1. Definitioner og fakta om trængsel 2. Et tanke-eksperiment Læs mere Indholdsfortegnelse. Følsomhedsberegninger - rejsetid og rejseafstand. Region Midtjylland. Teknisk notat. 1 Baggrund. 2 Grundlag for beregninger
Region Midtjylland Følsomhedsberegninger - og rejseafstand Teknisk notat COWI A/S Cimbrergaarden Thulebakken 34 9000 Aalborg Telefon 99 36 77 00 Telefax 99 36 77 01 www.cowi.dk Indholdsfortegnelse 1 Baggrund Læs mere FRA MILJØ TIL MILLION
Hvilke klimamål skal og kan nås for godstransportsektoren på kort og lang sigt? Hvilke virkemidler og teknologier kan der peges på? Hvorledes kan miljøstrategier understøtte indtjening og forretningsskabelse? Læs mere Dialogmøde om den faste Femern Bælt forbindelse 20. januar
17. januar 2011 Dialogmøde om den faste Femern Bælt forbindelse 20. januar Beskrivelse af paneldeltagere Panel 1: Teknisk vurdering af projekterne Ove Lauritsen Civilingeniør (B) fra Danmarks Tekniske Læs mere Sparede eksterne omkostninger for luftforurening ved en geografisk udvidelse af ren-luftzone i København
Sparede eksterne omkostninger for luftforurening ved en geografisk udvidelse af ren-luftzone i København Notat fra DCE - Nationalt Center for Miljø og Energi Dato: 11-06-2014 Forfatter: Steen Solvang Jensen Læs mere Transportsektorens største udfordringer - Mangel på viden eller politisk vilje?
Aalborg Universitet 24. august 2015 Transportsektorens største udfordringer - Mangel på viden eller politisk vilje? SO 2 NO x CO Antal støjbelastede boliger i Danmark 2012 sammenlignet med 2007 (=100) Læs mere Mobilitetsplaner Et pilotprojekt
Denne artikel er publiceret i det elektroniske tidsskrift Artikler fra Trafikdage på Aalborg Universitet (Proceedings from the Annual Transport Conference at Aalborg University) ISSN 1603-9696 www.trafikdage.dk/artikelarkiv Læs mere Bro kan give bagslag
Bro kan give bagslag En Kattegatforbindelse kan blive til fordel for hovedstadsområdet, mens Østjylland kan miste arbejdspladser, lyder advarslen fra flere eksperter. Dette er indledningen til en artikelserie Læs mere Faktaark om trængselsudfordringen
trængselsudfordringen Trængselsudfordringer koster milliarder Figuren viser hvor mange timer, der samlet tabes på den enkelte kilometer pr. døgn i hovedstadsområdet. Trængslen omkring hovedstaden koster Læs mere CO2-reduktioner pa vej i transporten