Lokale 0.16, Kanalstræde, politisk mødecenter
21-06-2018 15:00:00
21-06-2018 17:00:00
62. Godkendelse af dagsorden til mødet den 21.06.18
63. Drøftelse af opfølgning på budget 2018, juni - Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse
64. Beslutning om investeringer i beskæftigelses- og uddannelsesindsatsen
65. Beslutning om anbefalinger vedrørende udvikling af udskolingen
66. Drøftelse af en mulig fremskudt beskæftigelsesindsats i Vangkvarteret
67. Drøftelse - Evaluering af det politiske og administrative samarbejde første halvår 2018
68. Drøftelse af status på Uddannelsesplan 2018
69. Orientering om præsentation af forsørgelsesområdet integrationsydelse
70. Orienteringssag om socialøkonomiske virksomheder
Godkendelse af dagsorden til mødet den 21.06.18
dagsordenen til mødet i Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse den 21.06.2018 godkendes
Drøftelse af opfølgning på budget 2018, juni - Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse
Opmærksomhedspunkter til udgiftsdriverne, juni 2018:
Antallet af sygedagpengemodtagere er opjusteret væsentligt fra ministeriet i perioden fra januar til april, herudover er udgifterne høje i maj måned.
Der er pres på jobafklaring, hvor der er flere modtagere end budgetlagt, herudover er der også flere end budgetlagt, der visiteres til ordningen.
Niveauet for førtidspension er fortsat højt.
Der forventes et merforbrug som skyldes, at der er flere borgere, som modtager uddannelseshjælp, end der er budgetteret. Det forventes, at antallet falder grundet konjunkturen og beskæftigelsesindsatsen. Dette er dog ikke slået igennem endnu.
Ressourceforløb under 30 år; antallet af borgere falder som ventet. Forventningen er, at budgettet for 2018 holder.
caseno18-1623_#4615179_v1_notat - status politiske effektmål til mødet 21-06-2018..pdf
caseno18-1623_#4615200_v1_udgiftsdrivere - til juni 2018.pdf
Notat - Status politiske effektmål til mødet 21-06-2018.
Udgiftsdrivere - til juni 2018
Beslutning om investeringer i beskæftigelses- og uddannelsesindsatsen
1. de fremlagte investeringscases for beskæftigelsesområdet og uddannelsesområdet godkendes.
På temamødet den 31. maj 2018 præsenterede kerneområderne Uddannelse til Alle Unge samt Alle Kan Bidrage en række mulige investeringscases for Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse.
På det efterfølgende ordinære udvalgsmøde bad udvalget administrationen om at udarbejde en prioriteret liste over de cases, som kan indgå som en del af budget 2019 under forudsætning af Kommunalbestyrelsens godkendelse.
Casene er samlet i to mulige ”pakker”, hvor den lille pakke vil medføre en investering på 4 medarbejderårsværk og den store pakke en investering på 10 årsværk.
I 2018 investeres der i indkøb af søgerobotter, som skal anvendes til fremsøgning af borgeroplysninger ved aktindsigt, ankesager samt dokumentation, når borgeren henvender sig for at søge kontanthjælp: Den forventede pris er 700.000 kr., som er afsat til formålet. Investeringen forventes at frigøre 3 medarbejderårsværk. Disse årsværk benyttes til at understøtte kontrolindsatsen og dermed korrekte og lovmedholdelige udbetalinger. Forventningen er en besparelse på offentlig forsørgelse på 5 mio.kr. svarende til en faktor 5 mellem investering og afkast.
1 årsværk til en styrkelse af ungeindsatsen, idet Karrierestart ophører, og en medarbejder ansættes til at løse dele af de opgaver, som Karrierestart løser i dag. Udgiften er 0,5 mio. kr. og det forventede afkast 0,97 mio. kr. svarende til en faktor 2 mellem investering og afkast.
Vend i døren - tidlig indsats for nye kontanthjælpsmodtagere – 3 årsværk. Investeringen er 1,5 mio. kr. med et afkast på 3,4 mio. det første år. Den fulde effekt forventes først at slå igennem fra 2020 med en faktor 5 mellem investering og afkast, svarende til 7,4 mio. når indsatsen er fuldt indfaset.
Samlet set vil den lille pakke kræve en investering på 4 medarbejderårsværk svarende til 2 mio. kr. i runde tal. Dertil kommer investeringen på 700.000 kr. til søgerobotter i 2018. Den lille pakke forventes at give et afkast på 9,8 mio. i 2019 og 13,9 mio. i 2020, hvor den er fuldt indfaset.
Den store pakke rummer den lille pakke med 4 medarbejderårsværk samt,
En nyorientering i indsatsen for sygemeldte borgere på - 6 medarbejderårsværk. Delementerne i denne investering er:
Tidlig indsats gennem fastholdelse på arbejdspladsen
Særligt fokus på indsats ved borgere diffuse psykiske lidelser
Forbedret adgang til lægefaglig sparring
Tættere samarbejde med jobkonsulenterne på a-dagpengeområdet om ledige sygemeldte
Antallet af samtaler for jobafklaringsborgere skal øges
Investeringen for sygemeldte borgere andrager en udgift på 3 mio. årligt. I 2019 forventes den at give et afkast på 3,4 mio. kr. Når den er fuldt indfaset, giver den et afkast på 13,9 mio. kr. svarende til en faktor 4,5.
Samlet set vil den store pakke kræve en investering på 10 medarbejderårsværk svarende til 5 mio. kr. i runde tal. Dertil kommer investeringen på 700.000 kr. til søgerobotter i 2018. Den store pakke forventes at give et afkast på 13,3 mio. i 2019, 21,8 mio. i 2020, og 28,8 mio. kr. i 2021, hvor den er fuldt indfaset.
Investeringen ligger uden for det budget for 2019, der fremlægges til politisk beslutning.
Politiske prioriteringer i 2019
Investeringen og de forventede effekter i beskæftigelse og uddannelse vil kunne give en stærkere økonomisk basis for at gennemføre politisk prioriterede projekter fra 2019, herunder en kommende indsats for borgere på kanten af arbejdsmarkedet og etablering af en grøn linje på Ungebasen. Disse kan kort beskrives således:
Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse har peget på en særlig indsats for borgere på kanten af arbejdsmarkedet i 2019. Indsatsen kræver 4 årsværk, fordelt på 3 årsværk fra beskæftigelsesindsatsen (herunder en projektleder) og 1 årsværk i ungeindsatsen. Det er forventningen, at 2 årsværk vil kunne findes internt i jobcentret ved en reorganisering af indsatsen for de tungeste ledige. Den samlede merudgift for borgere på kanten vil dermed andrage 2 medarbejderårsværk, som i runde tal svarer til 1 mio. kr.
Indsatsen forventes på den korte bane at medføre beskedne jobeffekter. Omvendt er der betydelige langsigtede samfundsmæssige gevinster i at udnytte de gunstige konjunkturer til at få flere ”borgere på kanten” tilknyttet arbejdsmarkedet. Der forventes fx effekter i form af bedre trivsel i udsatte familier, bedre skolegang for børn i udsatte familier, samt et mere målrettet brug af sociale indsatser.
Den grønne linje på Ungebasen. Målgruppen er borgere længst fra uddannelse eller job, og forventningen er, at der kan oprettes et hold med 10 deltagere. Målet for indsatsen er, at flest mulige af borgerne vil kunne komme i fleksjob i stedet for at blive tilkendt førtidspension. Den årlige merudgift udgøres af en deltids gartner/pedel og en deltids administrator. I alt årsværk til ca. 400.000 kr. Dertil kommer overhead og beklædning, anslået 80.000 kr.
Det er forventningen, at de to prioriterede indsatser vil blive beskrevet nærmere og sagerne fremlagt til politisk beslutning i løbet af efteråret 2018.
Hvis udvalget hvis udvalget indstiller en af de to investeringspakker godkendt, vil den blive forelagt Kommunalbestyrelsen på Budgetcampen i august som led i den samlede drøftelse af budget 2019-2022.
Udvalget indstiller den store pakke godkendt.
caseno18-24997_#4615413_v2_2019 investeringskatalog.pdf
2019 Investeringskatalog - forslag
anbefalinger vedrørende udskolingen fra Projektudvalget for Unge og Uddannelse godkendes til anvendelse i det videre arbejde med at udvikle udskolingen til at kunne sikre, at flere unge hvert år er uddannelsesparate efter grundskolen
Drøftelse af en mulig fremskudt beskæftigelsesindsats i Vangkvarteret
1. en mulig fremskudt beskæftigelsesindsats i Vangkvarteret drøftes.
På dagens møde drøfter Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse en mulig fremskudt beskæftigelsesindsats i Vangkvarteret. Baggrunden er, at Vangkvarteret figurerer på regeringens ghettoliste, blandt andet fordi 46 pct. af kvarterets beboere i den erhvervsaktive alder står uden for arbejdsmarkedet. På udvalgets møde den 31.5.2018 vedtog udvalget en særlig fokuseret beskæftigelsesindsats for Vangkvarterets beboere, og drøftelsen af en mulig fremskudt beskæftigelsesindsats kan ses som et led i denne indsats.
Udvalgets drøftelse kan tage udgangspunkt i præsentationen af fremskudte indsatser i Kolding og Aabenraa samt administrationens anbefalinger nedenfor.
Boligområdet Skovparken i Kolding Kommune
Kolding Kommune har flere, større udsatte boligområder, herunder Skovparken. Området har 2600 beboere og ligger fire kilometer fra Jobcenter Koldings hovedadresse. Kommunen har etableret en afdeling af jobcentret i tilknytning til området. Den fremskudte afdeling har i dag 16 medarbejdere, og målgruppen er aktivitetsparate og jobparate kontanthjælpsmodtagere.
I Jobcenter Koldings fremskudte jobcenterindsats fungerer sagsbehandlere også i rollen som mentorer for borgerne. Kolding Kommune evaluerede indsatsen medio 2017. I en sagsfremstilling Arbejdsmarkedsudvalget i Kolding Kommune den 7.6. 2017 konkluderer blandt andet, at den ”kombinerede sagsbehandler/mentorrolle:
medvirker til at skabe tæt relation mellem sagsbehandler og borger – og dermed fastholde borgeren i de udviklingsmål, der er aftalt.
giver sagsbehandler mulighed for at afholde møder med borgeren andre steder end jobcentret og banke på døren, hvis en borger udebliver fra en samtale – det skaber fleksibilitet og stabilitet i borgerens forløb.”
Evalueringen viste desuden, at 9,5 fuldtidspersoner fra boligområdet var kommet i arbejde i løbet af første kvartal 2017. Forventningen er dermed, at 38 fuldtidspersoner vil kunne komme i arbejde i løbet af hele 2017. Holbæk Kommune har ikke haft adgang til opdaterede tal fra Kolding Kommune, og det vides derfor ikke, om forventningen er indfriet.
Boligområdet Høje Kolstrup i Aabenraa Kommune
Høje Kolstrup er et udsat boligområde i Aabenraa Kommune. Det ligger ca. 5 km fra jobcentret i Aabenraa. Området var indtil januar 2017 på regeringens ghettoliste. Der er udarbejdet en helhedsplan for området (2016-2020) i et samarbejde mellem Landsbyggefonden og Aabenraa Kommune. Den fremskudte beskæftigelsesindsats i Høje Kolstrup er en del af indsatsområdet Uddannelse og Beskæftigelse under helhedsplanen, og målet er både at bringe beboerne nærmere arbejdsmarkedet og fastholde dem i job. Målgruppen er alle ledige i området, som er registreret i jobcentret. Succeskriterier inden for projektperioden er:
200 personer kommer i ordinært job.
100 personer er fortsat i ordinært job efter 6 mdr.
80 personer er fortsat i ordinært job efter 1 år.
Projektets beskæftigelsesindsats består i, at en jobguide er udstationeret i boligområdet. Den normale jobcenterindsats (formodentlig også myndighedsindsatsen) finder sted med udgangspunkt i jobcentret og sker i samspil med den øvrige boligsociale indsats. En evaluering af indsatsen i perioden maj 2014 til marts 2016 viser ifølge en delaftale mellem Aabenraa Kommune og Landsbyggefonden følgende resultater:
” Jobguiden har i perioden været i dialog med 180 borgere og har etableret 140 praktikker. 41 borgere er kommet i job med løntilskud. 92 borgere er kommet i ordinær beskæftigelse og 20 er kommet i uddannelse. 42 borgere (23%) som jobguiden har været i kontakt med, er fraflyttet boligområdet i perioden. 67 % af de fraflyttede er kommet i ordinær beskæftigelse, mens 33 % af de fraflyttede ikke er i beskæftigelse. Det tyder på, at det at komme i job og dermed få flere handlemuligheder, gør at borgerne vælger at fraflytte området.”
Administrationens anbefalinger til en fremskudt indsats i Vangkvarteret
De to kommuner griber den fremskudte indsats an på forskellig måde; Kolding Kommune forlægger både myndighed og mentor/virksomhedskonsulentrollen til en egentlig afdeling i tilknytning til det udsatte boligområde. I Aabenraa Kommune har man valgt, at jobcentrets normale indsats foregår med udgangspunkt i jobcentrets adresse, mens der udstationeres en projektmedarbejder i det udsatte boligområde.
Administrationen anbefaler, at hvis Jobcenter Holbæk skal etablere en fremskudt indsats, bør den i højere grad modelleres efter indsatsen i Aabenraa, med en jobguide/virksomhedskonsulent med særlig tilknytning til Vangkvarteret. Denne løsning vil kunne indgå som et led i den fokuserede indsats i 2018 for Vangkvarteret.
Det vil kræve langt flere ressourcer at etablere en egentlig jobcenterafdeling i Vangkvarteret i lighed med løsningen i Kolding. Blandt andet bør man være opmærksom på:
adgang til passende lokaler, der kan huse mere end én medarbejder af hensyn til medarbejdernes sikkerhed. Herunder adgang til passende samtalelokale(r)
etablering af sikkerhedsprocedurer og sikring af passive sikkerhedsforanstaltninger, fx i form af flugtveje
De økonomiske konsekvenser ved at drive en afdeling af jobcentret vil afhænge af omfanget på den ønskede indsats. Det er dog administrationens vurdering, at den ikke kan etableres inden for rammerne af det eksisterende budget.
En model med en jobguide/virksomhedskonsulent med særlig tilknytning til Vangkvarteret vil kunne etableres inden for rammerne af det eksisterende budget.
Møde i Koldings Arbejdsmarkedsråd 7.6.2017, sag. nr. 3: Status på Skovparken, juni 2017.
Møde i Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse, 26.4. 2018, sag nr. 46: Drøftelse af en fremskudt jobcenterindsats i Vangkvarteret.
caseno18-24880_#4608446_v1_delaftale uddannelse og beskæftigelse 13-03-2018 aabenraa (002).pdf.pdf
Delaftale Uddannelse og Beskæftigelse 13-03-2018 Aabenraa (002).pdf
Drøftelse af status på Uddannelsesplan 2018
status på Uddannelsesplan 2018 og proces og hovedlinjer i Uddannelsesplan 2019 drøftes
Uddannelsesplan 2019 skal udarbejdes i efteråret 2018. Som afsæt for arbejdet drøfter udvalget status på Uddannelsesplan 2018 og de politiske forventninger til Uddannelsesplan 2019.
På mødet gennemgår David Jensen, chef for Uddannelse til Alle Unge, status på Uddannelsesplan 2018, som er vedhæftet som bilag til denne sag, samt præsenterer administrationens foreløbige overvejelser vedrørende Uddannelsesplan 2019.
Status på Uddannelsesplan 2018
Mange besparelser og effektiviseringer er gennemført i det første halvår af 2018, og selv om der er skabt overensstemmelse mellem budget 2018 og budgetrevision 2 for 2018, er økonomien fortsat udfordret. Det kan blandt andet ses ved, at antallet af unge med behov for uddannelseshjælp aktuelt ligger højere end forventet.
Der har i 2017 været en stigning i antallet af unge mellem 16 og 29 år, og stigningen er stort set kun i de tre grupper tættest på uddannelse, mens de tre grupper længst fra uddannelse samlet set er blevet mindre end de var i 2016.
Af de 30 indsatser, som blev besluttet med Uddannelsesplan 2018, er 5 gennemført, 23 i gang og 2 afventer yderligere politisk stillingtagen.
Status for Uddannelse til Alle Unges effektmål
Der mangler nye tal for effektmålene på mødet i juni, hvorfor disse må præsenteres og evalueres for Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse frem mod udviklingen af Uddannelsesplan 2019.
Emner med betydning for Uddannelsesplan 2019:
Implementering af investeringsforslag
Mål- og budgetoverholdelse
Fortsat fokus på implementering af FGU.
Implementering af effektiviseringsforsalg
Samarbejde med erhvervsskoler, ungdomsuddannelser, erhvervsforum, organisationer mv. herunder om implementering af partnerskabsaftale
Implementering af handlingsplan til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme
caseno18-25020_#4606944_v1_status på uddannelsesplan 2018 juni.pdf
Drøftelse af status på Uddannelsesplan 2018, juni
Orientering om præsentation af forsørgelsesområdet integrationsydelse
1. præsentationen af forsørgelsesområdet integrationsydelse tages til efterretning.
Som led i introduktionen til udvalgets arbejdsområde præsenterer administrationen på hvert møde ét eller flere forsørgelsesområder. På mødet den 21. juni 2018 præsenteres forsørgelsesområdet integrationsydelse.
Integrationsydelse kan gives til borgere, som ikke har haft ophold i Danmark, Færøerne eller Grønland i 7 år ud af de sidste 8 år, og som står uden forsørgelse. I Holbæk er langt de fleste i denne gruppe flygtninge, familiesammenførte til flygtninge samt indvandrere.
Flygtninge og familiesammenførte til flygtninge er endvidere pligtige til at deltage i et integrationsprogram, hvor elementerne dels er beskæftigelsesrettede aktiviteter, dels danskuddannelse. Integrationsprogrammet varer normalt tre år, men kan forlænges til og med fem år, hvis borgeren endnu ikke er kommet i selvforsørgelse.
Nyankomne flygtninge og familiesammenførte til flygtninge vurderes som udgangspunkt jobparate, idet manglende danskkundskaber ikke ses som en hindring for at kunne komme i job. Hvis borgeren fortsat er ledig efter tre måneder og vurderes at have andre udfordringer ved siden af ledighed, kan borgeren vurderes aktivitetsparat.
På mødet vil Bo Hammer, chef for kerneområdet Alle Kan Bidrage, redegøre yderligere for integrationsydelse og økonomien bag med udgangspunkt i det vedhæftede bilag.
caseno18-10701_#4615391_v1_introduktion - indsatsen for modtagere af integrationshjælp - til buu.pdf.pdf
Introduktion - indsatsen for modtagere af integrationshjælp - til BUU.pdf
Orienteringssag om socialøkonomiske virksomheder
definition og rammer for en socialøkonomisk virksomhed tages til efterretning.
Udvalget for Beskæftigelse og Uddannelse ønsker en nærmere definition af begrebet og rammerne for socialøkonomiske virksomheder. Baggrunden er, at udvalget har prioriteret en indsats for borgere på kanten af arbejdsmarkedet i 2019. I denne sag giver administrationen en foreløbig definition af begrebet socialøkonomisk virksomhed, redegør for Holbæk Kommunes strategi for socialøkonomiske virksomheder og henter inspiration fra Silkeborg Kommunes strategi på området samt de resultater, de har opnået.
Holbæk Kommunes definition på socialøkonomiske virksomheder
De socialøkonomiske virksomheder adskiller sig på den ene side fra andre private virksomheder, ved at deres primære formål og drivkraft er at skabe positiv social forandring. På den anden side adskiller de sig fra for eksempel frivillige organisationer og støttede projekter, ved at de som virksomheder primært anvender forretningsmæssige metoder til at opnå denne forandring. Et eksempel på en sådan forandring kan være inklusion på arbejdsmarkedet af medarbejdere, som har brug for særlige hensyn på grund af funktionsnedsættelse, og som ansættes i fleksjob eller i job med løntilskud. I en strategi for socialøkonomiske virksomheder, vedtaget af Udvalget for Arbejdsmarkedet af 26. november 2014, beskrives socialøkonomiske virksomheder med følgende karakteristika, der afgrænser dem fra andre typer af virksomheder på baggrund af Rapporten ’Flere og stærkere socialøkonomiske virksomheder i Danmark’:
Man skelner desuden mellem to slags socialøkonomiske virksomheder, dem som arbejder for en målgruppe og dem, som arbejder med en målgruppe.
Opsummerende kan man sige, at en kommune ikke kan drive socialøkonomiske virksomheder, men en kommune kan bidrage til at understøtte, at de etableres.
Holbæk Kommunes strategi for socialøkonomiske virksomheder
Ifølge beslutning af den 26. november 2014 i det daværende Udvalget for Arbejdsmarkedet ønsker Holbæk Kommune at gøre en særlig indsats for at bringe borgere på kanten af arbejdsmarkedet ind på arbejdsmarkedet. Skabelsen af socialøkonomiske virksomheder (SØV) blev set som et af de redskaber, der i særlig grad kan beskæftige udsatte borgere.
Ifølge den vedtagne strategi skal Holbæk Kommune:
1. styrke den administrative kompetence og støtte til SØV’er, herunder rekruttering af medarbejdere med særlige behov
2. styrke informationen og øge kendskabet til SØV i erhvervs- og kulturlivet
3. sikre samarbejde og skabe netværk mellem nuværende og kommende SØV’er, Holbæk Erhvervsforum og den kommunale organisation
4. sikre kvalificeret vejledning ift. rådgivnings- og finansieringsmuligheder
5. anvende indkøbs- og udbudspolitikken til at understøtte skabelsen af SØV
Erfaringerne fra Silkeborg Kommune
Silkeborg Kommune igangsatte i slutningen af 2013 arbejdet med at fremme etableringen af socialøkonomiske virksomheder i Silkeborg Kommune. De har for at fremme deres målsætning udviklet og fulgt op på en målrettet strategi og har ansat en projektleder i 2015 og udbyder to pris til de bedste socioøkonomiske virksomheder. Succeskriterierne i deres strategi har været:
Etablering af 20 nye registrerede socioøkonomiske virksomheder Heraf afknopning af offentlige aktiviteter (dele af en offentlig virksomhed omlægges til socialøkonomisk virksomhed)
20 virksomheder har anvendt Inhouse-modellen (inddraget borgere på kanten af arbejdsmarkedet uden etablering af egentlig socioøkonomisk virksomhed)
Der er skabt i alt 150 stillinger til udsatte borgere
Silkeborg Kommune er en af landets førende kommuner indenfor samarbejde med Socialøkonomiske virksomheder (SØV).
En kort sammenfatning af de tiltag, der har skabt forandringen, er:
Virksomhedskontakt: Kontakte etablerede virksomheder for at drøfte interesse, fordele og muligheder samt pege på konkrete muligheder for at outsource en del af produktionen til en ny selvstændig virksomhed.
Ildsjæle: Tage hånd om ildsjæle og socialøkonomiske og understøtte finansiering via mikrolån, erhvervsrådgivning og økonomisk støtte til ledige samt vejledning om andre finansieringsmuligheder.
Orlov til etablering af SØV: Medarbejdere i kommunen kan få orlov til at etablere en socialøkonomisk virksomhed og få fuld løn i de første tre måneder af orloven.
Råd og vejledning: Én indgang til råd og vejledning samt hjælp til at identificere muligheder for at oprette en socialøkonomisk virksomhed.
Etablering af samarbejdsrelationer og netværk: Samarbejde med kerneaktører om udvikling af en række tilbud til virksomheder og til ildsjæle, der vil drive forretning og brænder for at forbedre livskvaliteten hos borgere, ved at tilbyde dem en meningsfuld funktion på en arbejdsplads.
Indkøbspolitik i Silkeborg kommune: opbakning til og dialog med relevante leverandører, der er socialøkonomiske virksomheder.
Efterværn – Netværk og sparring: Sparring med socialøkonomiske virksomheder efter deres etablering via netværksmøder mellem de etablerede socialøkonomiske virksomheder, kommunen og andre større danske virksomheder.
Resultater pr primo marts 2018
Antal godkendte socialøkonomiske virksomheder
Antal borgere i fleksjob ansat i disse virksomheder (opr. definition: ansat på særlige vilkår)
Antal godkendte socialøkonomiske virksomheder eller virksomheder, der havde ansøgt om godkendelse pr. oktober 2015
Antal borgere ansat på særlige vilkår i fleksjob ansat i disse virksomheder pr oktober 2015
5 af virksomhederne har i 2018 desuden haft 43 borgere i praktik eller afklaringsforløb.
Konkluderende bemærkninger om Silkeborgs strategi
Det har uden tvivl haft en effekt at Silkeborg har sat fokus på, investeret i og opstillet klare målsætninger for socialøkonomiske virksomheder som middel til at inddrage borgere på kanten af arbejdsmarkedet. De har allerede overgået deres mål for antallet af registrerede socialøkonomiske virksomheder, og de er over halvvejs i mål i forhold til antal beskæftigede borgere på kanten af arbejdsmarkedet, hvortil skal lægges et stort antal borgere i praktik og afprøvningsforløb.
I Silkeborg Kommunes strategi fra 2015 refererer de til den danske regerings definition på socialøkonomiske virksomheder: ”En privat virksomhed, der driver erhverv med det formål – gennem sit virke og indtjening – at fremme særlige sociale og samfundsgavnlige formål.” De fremhæver, at virksomheder skal drive forretning på markedsvilkår med fokus på salg af ydelser og varer og skal reinvestere en del af overskuddet til enten virksomhedens sociale formål eller andre sociale formål. Det afgørende for at kunne vurdere, hvorvidt Holbæk Kommune kan trække på disse erfaringer, er, om Silkeborg Kommunes definition socialøkonomisk virksomhed og på borgere på kanten af arbejdsmarkedet modsvarer den, som anvendes i Holbæk Kommune.
http://131.165.161.166/committee_79911/agenda_173646/documents/d80f864b-64a6-4c49-8a8c-6eaf5a3ae3d1.pdf
caseno18-26270_#4614762_v1_bilag - flere og stærkere socialøkonomiske virksomehder i danmark.pdf.pdf.pdf
Bilag - Flere og stærkere socialøkonomiske virksomheder i Danmark.pdf.pdf
Introduktion til forsørgelsesområdet kontanthjælp
· Drøftelse af udkast til Beskæftigelsesplan 2019
· Drøftelse af Udkast til Uddannelsesplan 2019