Uroen i de spanske havne har stået på længe, her stormøde i Valencia tidligere på året
Forhandlinger skal sikre 6.500 havnearbejderes job, trods EU-dom om liberalisering
Spanske havnearbejdere varsler strejke
I sidste vedtog 200 tillidsfolk fra alle havne i Spanien en rammeaftale med arbejdsgiverne, som angiveligt sikrer deres job men samtidig betyder en lønnedgang på 10 procent, for de højestlønnede havnearbejdere.
Med indgåelsen af rammeaftalen aflyste havnearbejderne samtidig en række advarselsstrejker, som var varslet tidligere.
I morgen fortsætter forhandlinger for at ”udfylde” aftalen, som skal tilpasse havnearbejdets organisering til det dekret, som parlamentet vedtog tidligere på måneden.
Dekretet kommer som konsekvens af en dom fra EU-domstolen, som pålægger landet at liberealiserer adgangen til havnearbejde i Spanien.
Havnearbejderne havde varslet strejken fordi de frygtede at de 6.500, der i dag arbejder i havnene, risikerer at miste deres job, når det selskab, som i dag ansætter alle havnearbejdere, skal opløses, som følge af dekretet, og som krævet af EU-dommen.
Men siden aftalen blev indgået, har arbejdsgiverne i Anesco kølnet forventningerne til at jobbene er sikre og antydet, at mødet i morgen er et første møde for at etablerer rammerne for et ”langt og kompliceret” forhandlingsforløb. Samtidig med at de fastholder, at aftalen skal sænke lønnen for højest lønnede og samtidig skabe større ”fleksibilitet”, skriver CTM, havnearbejdernes fagforening i Barcelona. Derfor holder de involverede fagforeninger en dør åben for tre strejkedage den 5, 7 og 9, juni.
Ifølge CTM er havnearbejdernes vigtigste krav at fastholde jobbene for de nuværende havnearbejdere, samtidig vil de forsøge at sikre sig, at arbejdsgiverne har base i havnene som i dag, hvor alle stevedorer i havnen er medejer af det selskab, som ansætter havnearbejderne. Det er det selskab, som EU kræver opløst, fordi det anses som et monopol, som forhindre andre aktører at få del i arbejdet.
Forhandlingerne kommer efter måneders uro om havnearbejdernes vilkår, i første omgang blev de regeringsdekret nedstemt i parlamentet. Samtidig verserer der endnu en sag ved EU-domstolen, hvor EU-kommissionen kræver Spanien idømt heftige dagbøder indtil de rettet ind efter den oprindelige dom. (brink)