01BlodPaaTanden - Dansk Magisterforening
Aktuel side: 01BlodPaaTanden
Det giver blod på tanden at finde ud af, hvad der foregår
Interessen er der, og den er nogenlunde stabil, om end lav. Selvom man hører om stigende individualisering og pressede medarbejdere, er det stadig ikke et problem at finde mennesker, der har lyst til at påtage sig rollen som for eksempel tillidsrepræsentant. Sådan lyder meldingen fra tre erfarne tillidsrepræsentanter, når de skal vurdere, hvordan udviklingen har været de sidste 10-15 år.
”På min arbejdsplads har vi ikke på noget tidspunkt haft problemer med at få folk til at stille op som arbejdsmiljørepræsentant, tillidsrepræsentant, medarbejderrepræsentant i vores bestyrelse eller andre poster, hvor man vælges af sine kolleger. Der har ikke været kampvalg, men det har der heller ikke været lagt op til”, siger Lars Trap-Jensen, der gennem ni år har været TR i Det Danske Sprog- og Litteraturselskab.
Samme melding kommer fra Niels K. Petersen, der har 14 års erfaring som tillidsrepræsentant på DMI.
”Jeg oplever ikke, at det er umuligt at få folk til at melde sig. Der har været klubbestyrelser hele vejen igennem, der har været arbejdsmiljørepræsentanter, og vi har tidligere haft samarbejdsudvalg i de enkelte afdelinger, som folk også meldte sig til at sidde i”.
Medlemmerne af samarbejdsudvalget understøttede han ved at invitere dem med til møder.
”Hvis man løbende gør det, kan det være uvurderligt for begge parter. Og det er min erfaring, at der ikke er nogen, der synes, at det er uinteressant. Når folk først er gået ind i det arbejde, plejer det at forstærke sig selv. Jeg siger ikke, at folk nødvendigvis har lyst til at være engagerede i mange år, men det giver dem lidt blod på tanden, når de finder ud af, hvad der foregår”.
Hos Styrelsen for It og Læring peger TR Kell Sønnichsen dog på, at mere og mere decentraliserede forhandlinger har gjort tillidsrepræsentanternes arbejde mere besværligt.
”Det kræver mere af tillidsrepræsentanterne og deres uddannelse, og det kan få flere til at falde fra”, siger han.
Ikke overraskende er det især de lokale og nære forhold, der engagerer medlemmerne på arbejdspladsen, lyder erfaringen. Til gengæld er Lars Trap-Jensen og Kell Sønnichsen, der begge sidder i Bestyrelsen for DM FORSKNING & FORMIDLING, enige om, at det er betydeligt sværere at få folk til at deltage i det politiske arbejde her eller i andre fora i DM’s regi.
”Det bliver hurtigt abstrakt. Hvis man vælger at gå ind i fagforeningsarbejde eller politisk arbejde i det hele taget, har man som regel en bredere interesse end den, som knytter sig til de specifikke vilkår for en selv og kollegerne på arbejdspladsen. Det kan være et engagement i, hvordan samfundet er indrettet, og hvordan goderne er fordelt i det hele taget”, siger Lars Trap-Jensen.
Samme erfaring har Kell Sønnichsen.
”Det er simpelthen for abstrakt, for langt væk og det er svært at se, hvad det er for en indflydelse, man har. Der er langt fra en landsklub til DM’s Hovedbestyrelse”, siger han.
Det er dog ikke kun manglen på umiddelbar relevans, der afholder folk fra at engagere sig, mener han.
”Jeg tror, at de færreste overvejer, hvad det er, der foregår. Det svarer lidt til at være medlem af en pensionskasse. Man betaler og forventer at få sin pension på et tidspunkt, og så stoler man i øvrigt på, at der er nogle, der gør noget fornuftigt. Det samme sker her. Man betaler sit fagforeningskontingent, har en tillidsrepræsentant og måske en klub på sit arbejde, men der er ikke meget fokus på, hvad der foregår længere oppe”, siger Kell Sönnichsen.
Han peger samtidig på, at fagforeninger ikke er alene om at bejle til medlemmernes interesse.
”I dagens samfund er der flere aktiviteter end nogensinde før, der konkurrerer om folks opmærksomhed og engagement. Man har kun en begrænset mængde "mental energi", og alt andet lige vil det betyde, at DM - på lige fod med stort set alle andre - mister potentielle engagerede politikere - ganske enkelt fordi, de bliver fanget af noget andet”.
Lokal kultur er vigtig
At interessen for at engagere sig i fagforeningsarbejde uden for sin egen arbejdsplads er mindre, er ikke nødvendigvis kun negativt. Lars Trap-Jensen peger på, at DM’s struktur giver masser af muligheder for at komme til orde, hvis man er utilfreds med, hvad der foregår. Derfor kan det manglende engagement i landsklubbestyrelse og andre fora i DM-regi også være et tegn på, at medlemmerne føler, at deres interesser faktisk bliver varetaget. Samtidig mener han dog heller ikke, at man som fagforening bør stille sig tilfreds med, at der for eksempel er meget lave stemmeprocenter til valgene.
Det vigtigste er, at der er en kultur, hvor man forholder sig til sin fagforening og fagpolitiske emner
”Det er uambitiøst, hvis man stiller sig tilfreds med det. Omvendt synes jeg, at der på min egen arbejdsplads er en vis opbakning om det politiske arbejde. Jeg synes, at det er positivt, at folk kommer, når vi har klubarrangementer”, siger han og fortæller, at han i sin tid som tillidsrepræsentant havde held med at få folk til at interessere sig for emner som for eksempel overenskomstforhandlinger.
”Hvis man var forberedt og havde nogle præsentationer med, var der også en interesse for at blive klogere på emnet. Om ikke andet for bare at forstå, hvordan tingene er skruet sammen. Det er ikke sikkert, at det er en opskrift for alle. Det vigtigste er, at der er en kultur, hvor man forholder sig til sin fagforening og fagpolitiske emner. Det kan være om lokale forhold, men det kan også være om alt muligt andet”, siger han.
Et bagland at diskutere med
Også på DMI spiller arbejdet i AC-klubben en central rolle i forhold til faglige diskussioner. Bestyrelsen mødes fast en gang om måneden, mens møderne for medlemmerne tilpasses behovet. Sidste år var der stor aktivitet med ni møder, fordi DMI måtte igennem to fyringsrunder, andre år har aktiviteten været lavere.
”Det er klart, at der skal meget til, før man virkelig får fulde huse. Hvis emnet ikke er noget, som optager folk, kommer de ikke, men hvis det er relevant, vil folk gerne”, fortæller Niels K. Petersen.
Hos Styrelsen for IT og Læring har man ikke en klub, men det er vedtaget, at den skal etableres, og Kell Sønnichsen forventer, at den kan give et boost.
”For det første får man som tillidsrepræsentant et bagland at diskutere med i form af klubbestyrelsen - eller hele klubben - og for det andet giver det en rekrutteringsmasse, hvis man ikke længere skal være TR. Det er jo typisk fra klubbestyrelsen den nye tillidsrepræsentant eller suppleant skal komme”, konstaterer han.
Fakta: Tillidsrepræsentanter og deres rolle
- For at vælge en tillidsrepræsentant, kræver det, at man er mindst fem akademikere, som alle er ansat efter den offentlige overenskomst for akademikere på arbejdspladsen. Er der mindst fem magistre, kan man vælge en DM-tillidsrepræsentant, men man kan også vælge en TR, der repræsenterer en eller flere andre AC-organisationer. Der er ikke noget krav om, at de mindst fem akademikere/magistre, som er forudsætningen for at kunne vælge en tillidsrepræsentant, er medlem af en fagforening, men kun medlemmer af en fagforening som for eksempel DM kan vælges.
- Tillidsrepræsentantens hovedopgave er at repræsentere medlemmerne lokalt på arbejdspladsen og varetage deres løn- og ansættelsesmæssige interesser.
- Som tillidsrepræsentant har man krav på, at ledelsen forhandler om lokale problemer, og man har ret til at få alle relevante informationer fra ledelsen vedrørende forhandlinger om løn og tillæg i forbindelse med personsager og generelle informationer om arbejdspladsen. Tillidsrepræsentanten har med visse begrænsninger bemyndigelse fra DM til at forhandle og indgå aftaler på DM’s vegne.
- Tillidsrepræsentanter er bedre beskyttet mod afskedigelse end andre medarbejdere og i visse tilfælde også bedre beskyttet mod forflyttelse. Der skal for eksempel være såkaldte tvingende årsager til at afskedige en TR, og bevisbyrden ligger hos arbejdsgiveren.
- Tillidsrepræsentanterne er bindeled mellem arbejdspladserne og DM, herunder Landsbestyrelsen for DM FORSKNING & FORMIDLING.
- Tillidsrepræsentanter kan få råd og vejledning i DM, for eksempel om lovgivning, indholdet af overenskomster, og hvordan man ruster sig til lønforhandlinger eller håndterer afskedigelser.