Bog Jeremias; Struktur; Resumé; Sammensætning; Temaer; Senere fortolkning og indflydelse
Bog Jeremias
Februar 9, 2016 Frans Nielsen B 0 3
Bog Jeremias er den anden af ​​de sidste profeter i den hebraiske bibel, og den anden af ​​profeterne i den kristne Gamle Testamente. Den Overskrift på kapitel 1: 1-3 identificerer det som "ord Jeremias Søn Hilkija", og placerer profeten historisk fra reformerne af kong Josias i 627 f.Kr. gennem undertvingelse af Judas af babylonierne i 605, deportation af Kong Jojakin i 597, ødelæggelse af byen i 587/586, og mordet på den babylonske-udnævnt til guvernør over Juda i 582. Af alle profeterne, Jeremias kommer gennem tydeligst som en person, drøvtyggende til sin skriver Baruk om hans rolle som Guds tjener med lidt gode nyheder for sit publikum.
Jeremias er skrevet i en meget kompleks og poetisk hebraisk. Det er kommet ned i to forskellige men relaterede versioner, en på hebraisk, det andet kendt fra en græsk oversættelse. Begge versioner er stærkt redigeret og afspejler perspektiverne i senere aldre; både skildre Jeremias som en "anden Moses", men omvendt, præsiderer over Israels forvist fra det forjættede land. Bogen er en repræsentation af beskeden og betydningen af ​​profeten væsentligt beregnet til jøderne i Babylon eksil: dens formål er at forklare katastrofen som Guds reaktion på Israels hedenske tilbedelse: de mennesker, siger Jeremias, er som en utro kone og oprørsk børn: deres utroskab og oprørskhed gør dom uundgåelig, selv om restaurering og en ny pagt er bebudet.
Det er svært at få øje på en struktur i Jeremias, sandsynligvis fordi bogen havde sådan en lang og kompleks sammensætning historie. Det kan opdeles i ca. 6 sektioner:
Kapitlerne 1-25
Kapitlerne 26-29
Kapitlerne 30-33
Kapitlerne 34-45
Kapitlerne 46-51
Baggrunden for Jeremias er kort beskrevet i Overskrift til bogen: Jeremias begyndte sin profetiske mission i det trettende år kong Josias og færdig i ellevte kong Zedekias, ", når Jerusalem gik i eksil i den sjette måned." I denne periode, Josiah reformerede judæisk religion, ødelagde Babylon Assyrien, Egypten kortvarigt pålagt vasal status på Juda, Babylon besejrede Egypten og gjorde Juda en babylonisk vasal, Juda gjorde oprør, men blev undertvunget igen af ​​Babel, og Juda oprør gang mere. Dette oprør var det sidste: Babylon ødelagde Jerusalem og dets tempel og landsforviste sin konge og mange af de førende borgere i 586, slutter Juda eksistens som selvstændig eller kvasi-uafhængigt kongerige og åbningen af ​​babyloniske eksil.
Bogen kan hensigtsmæssigt opdeles i biografiske, prosa og poetiske strenge, som hver især kan opsummeres separat. Den biografiske materiale skal findes i kapitlerne 26-29, 32 og 34-44, og fokuserer på de begivenheder, der førte op til og omkring Jerusalems fald til babylonierne i 587; det giver præcise datoer for profetens aktiviteter begynder i 609 fvt. De ikke-biografiske prosa passager, såsom Tempel prædiken i kapitel 7 og pagtens passage i 11: 1-17, er spredt over hele bogen; de viser klare tilhørsforhold med Deuteronomists, skolen af ​​forfattere og redaktører, der formede den række af historiebøger fra dommerne til Kings, og mens det er usandsynligt, at de kommer direkte fra Jeremias, kan de godt have deres rødder i traditioner om, hvad han sagde, og gjorde. Den poetiske materiale fundet findes stort set i kapitel 1-25 og består af orakler, hvor profeten taler som Guds budbringer. Disse passager, der beskæftiger sig med Israels troløshed til Gud, kald til omvendelse, og angreb på den religiøse og politiske etablissement, er for det meste udaterede og har ingen klar sammenhæng, men det er almindeligt accepteret, at de repræsenterer lære Jeremias og er den tidligste fase af bogen. Allied til dem, og sandsynligvis også en afspejling af den autentiske Jeremias, er yderligere poetiske passager af mere personlig karakter, som er blevet kaldt Jeremias 'tilståelser eller åndelige dagbog. I disse digte profeten agoniserer over tilsyneladende svigt af hans mission, der forbruges af bitterhed mod dem, der er imod eller ignorere ham, og beskylder Gud for at forråde ham.
Jeremias findes i to versioner, græsk og hebraisk, med den græske repræsenterer den tidligere version. Jo længere tekst blev tilsyneladende udviklet til at erstatte den kortere; den kortere version til sidst blev kanoniske i græsk ortodokse kirker, mens længere blev vedtaget i jødedommen og i de vestlige kristne kirker.
Det er generelt enighed om, at de tre typer materiale afbrudt gennem bogen - poetisk, fortælling, og biografisk - kommer fra forskellige kilder eller cirkler. Autentiske orakler Jeremias sandsynligvis findes i de poetiske dele af kapitlerne 1-25, men bogen som helhed har været stærkt redigeret og tilføjes af tilhængere og senere generationer af Deuteronomists. Datoen for den endelige udgave af bogen kan foreslås af den kendsgerning, at den græske viser bekymringer typiske for den tidlige persiske periode, mens masoretiske viser perspektiver, der, selvom de er kendt i den persiske periode, ikke nå deres virkeliggørelse, indtil det 2. århundrede BCE.
Jeremias findes i to versioner, en græsk oversættelse, kaldet Septuaginta, stammer fra de sidste par århundreder før Kristus og findes i de tidligste kristne manuskripter, og masoretiske hebraiske tekst af traditionelle jødiske bibler - den græske udgave er kortere end den hebraiske med ca. en ottendedel, og arrangerer materialet forskelligt. Ækvivalenter af begge versioner blev fundet blandt Dødehavsrullerne, så det er klart, at forskellene markerer vigtige etaper i transmissionen af ​​teksten. De fleste forskere fastslå, at den hebraiske tekst ligger til grund for Septuaginta version er ældre end masoretiske tekst, og at masoretiske udviklet sig enten fra denne eller fra en nært beslægtet version.
Litterær udvikling
Bog Jeremias voksede over en lang periode. Den græske fase, ser frem til Babylons fald og tilpasse på steder med Second Esajas, havde allerede set store redaktion i form af overordnede struktur, de superscriptions, overdragelse af historiske indstillinger, og arrangementet af materiale, og kan have været afsluttet ved den sene eksilistiske periode; de indledende faser af masoretiske hebraiske versionen kan have været skrevet ikke længe bagefter, selv om kapitel 33: 14-26 peger på en indstilling i post-eksil-tider.
Jeremias og Baruk
Ifølge dens åbning vers bogen registrerer profetiske ytringer af præsten Jeremiah søn Hilkija, "til hvem ord YHWH kom i de dage af kong Josias", og efter. Jeremias levede i en turbulent periode, de sidste år af Judas rige, fra død kong Josias og tab af uafhængighed, der fulgte, gennem Jerusalems ødelæggelse af babylonierne og eksil meget dens befolkning. Bogen skildrer en bemærkelsesværdig introspektiv profet, fremfusende og ofte vred over den rolle, hvori han er blevet stukket, skiftevis indsats for at advare folk med anbringender til Gud for nåde, indtil han er beordret til at "bede ikke mere til dette folk." Han engagerer sig i en omfattende performance kunst, gå omkring i gaderne med et åg om hans hals og engagere sig i andre indsats for at tiltrække opmærksomhed. Han hånede og gør gengæld, er smidt i fængsel som følge, og på et tidspunkt bliver kastet ind i en pit for at dø.
Jeremias og Deuteronomists
De Deuteronomists var en skole eller bevægelse, der redigerede bøger af Joshua, dommere, Samuel og Kings i en mere eller mindre forenet Israels historie under den jødiske eksil i Babylon. Det er almindeligt accepteret, at Deuteronomists spillede en vigtig rolle i produktionen af ​​bogen Jeremias; for eksempel er der klar Deuteronomistic sprog i kapitel 25, hvor profeten ser tilbage over treogtyve år af upåagtet profetere. Fra Deuteronomistic perspektiv den profetiske rolle underforstået, mere end noget andet, bekymring med lov og pagt, efter den måde, Moses. På denne læsning Jeremias var den sidste af en lang række af profeter sendt for at advare Israel om konsekvenserne af utroskab mod Gud; i modsætning til de Deuteronomists, for hvem opfordringen til omvendelse var altid centralt, Jeremias synes på et tidspunkt i sin karriere at have besluttet, at yderligere forbøn var meningsløst, og at Israels skæbne blev forseglet.
Jeremias som en ny Moses
Bogens Overskrift hævder, at Jeremias var aktiv i fyrre år, fra det trettende år i Josias til Jerusalems fald i 587. Det fremgår af de sidste kapitler af bogen dog, at han fortsatte med at tale i Egypten efter mordet på Gedalja, den babylonske-udnævnt til guvernør over Juda i 582. Dette antyder, at Overskrift forsøger at gøre en teologisk pointe om Jeremias ved at sammenligne ham til Moses - hvor Moses tilbragte fyrre år fører Israel fra slaveriet i Egypten til det forjættede land, Jeremias ' fyrre år oplevede Israel forvist fra landet og Jeremias selv i sidste ende i eksil i Egypten.
Meget af Jeremias 'profetiske forkyndelse er baseret på temaet for pagten mellem Gud og Israel: Jeremias insisterer på, at pagten er betinget, og kan brydes af Israels frafald. De mennesker, siger Jeremias, er som en utro kone og oprørske børn: deres utroskab og oprørskhed gør dom uundgåelig. Spækket med dette er henvisninger til omvendelse og fornyelse, selv om det er uklart, om Jeremias mente, at omvendelse kunne afværge dom eller om det ville nødt til at følge dommen. Temaet for restaurering er stærkest i kapitel 31:32, hvilket ser ud til en fremtid, hvor en ny pagt lavet med Israel og Juda, en som ikke vil blive brudt. Dette er temaet for den "nye pagt" passage ved kapitel 31: 31-34, trække på Israels fortid forhold til Gud gennem den pagt ved Sinaj at forudse en ny fremtid, hvor Israel vil være lydig mod Gud.
De "Confessions" af Jeremias
Forskere har identificeret flere passager i Jeremias der kan forstås som "tilståelser" de forekommer i den første del af bogen og er 11,18-12,6, 15,10-21, 17,14-18, 18,18-23, og 20,7-18. I disse passager, Jeremias udtrykker sin utilfredshed med det budskab, han er at levere, men også hans urokkelige engagement i guddommelige kald på trods af, at han ikke havde søgt den ud. Derudover er der i flere af disse "tilståelser", Jeremias beder, at Herren vil tage hævn over sine forfølgere.
Jeremias '"bekendelser" er en type af individuel klagesang. Sådanne klagesange findes andre steder i salmerne og Jobs bog. Ligesom Job, Jeremias forbander dagen for hans fødsel. Ligeledes Jeremias 'udråb "For jeg hører hvisken mange:! Terror er alle omkring" matcher Salme 31.13 præcis. Men Jeremias 'klagesange gjort enestående ved hans insisteren på, at han er blevet kaldt af HERREN for at levere sine budskaber. Disse klagesange "giver et unikt udseende på profetens indre kamp med tro, forfølgelse og menneskelig lidelse".
Profetiske gestus
Profetiske fagter, også kendt som sign-handlinger eller symbolske handlinger, var en form for kommunikation, hvor et budskab blev leveret ved at udføre symbolske handlinger. Ikke enestående til bogen Jeremias, disse var ofte bizarre og krænket de kulturelle normer i tiden. De tjente henblik på både at trække publikum og forårsager, at publikum til at stille spørgsmål, der giver en profet mulighed for at forklare betydningen af ​​adfærd. Optageren af ​​begivenhederne i den skrevne tekst hverken havde samme publikum heller potentielt den samme hensigt, at Jeremias havde i at udføre disse profetiske fagter.
Det følgende er en liste - ikke udtømmende - bemærkelsesværdige sign-handlinger findes i Jeremias:
Jeremiah 13: 1-11 Den bærer, begravelse og genfinding af en linned linning.
Jeremiah 16: 1-9 Den undgaae af de forventede skikke ægteskab, sorg, og generelle fest.
Jeremiah 19: 1-13 erhvervelsen af ​​en ler kande og bruddet af nævnte kande foran de religiøse ledere i Jerusalem.
Jeremiah 27-28 At bære en okser åg og efterfølgende brud af en kollega profet, Hananja.
Jeremias 35: 1-19 Udbuddet vin til Rekabiternes, en stamme kendt for at leve i telte og nægter at drikke vin. Dette blev gjort i templet, som er en vigtig del af at bryde samfundets normer.
Sweeney ser bogens Overskrift i 1: 1-3 som et forsøg på at kaste Jeremias som profet ligner Moses.
Senere fortolkning og indflydelse
Indflydelsen af ​​Jeremias under og efter Exile var betydelig i visse kredse, og yderligere tre bøger, Bog Baruch, Klagesangene, og meddelelsen om Jeremias, blev tilskrevet ham i andet tempel Jødedommen; i den græske Septuaginta de står mellem Jeremias og Bog Ezekiel, men kun Klagesangene er inkluderet i moderne jødiske eller protestantiske bibler. Jeremias er nævnt ved navn i Chronicles og Bog Ezra, både stammer fra den senere persiske periode, og hans profeti, at det babyloniske eksil ville vare 70 år blev taget op og genanvendes af forfatteren til Daniels Bog i det 2. århundrede fvt .
Forståelsen af ​​de første kristne, at Jesus repræsenterede en "ny pagt" er baseret på Jeremias 31: 31-34, hvor en fremtidig Israel vil omvende sig og give Gud lydighed han kræver. Evangeliet skildring af Jesus som en forfulgt profet skylder en hel del til en konto tilhørende Jeremias Lidelser i kapitel 37-44, samt til "Songs of lidelserne Servant" i Esajas.
Forrige artikel Amie Comeaux
Næste artikel American Akvarel Society