Euroområdet - Wikipedia's Euroområdet as translated by GramTrans
Wikipedia's Euroområdet as translated by GramTrans
Nedenstående er den originale artikel Eurozonen fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-05-18 06:00:53. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.
Eurozonen (også kaldt Euroland, euroområdet eller eurosystemet) er et fællesnavn for det område som består af de lande som har dannet en valutaunion og dermed indført euroen som valuta. Den Europæiske Centralbank er ansvarlig for pengepolitikken inden for euroområdet.[1]
Euroen blev skabt som elektronisk valuta på finansmarkedet allerede i 1999, men blev først indført som fysisk valuta i 2002. Foruden de tolv EU-lande som da deltog i eurosamarbejdet, indførte også mikrostaterne Monaco, San Marino og Vatikanstaten euroen som valuta gennem specielle valutaaftaler. I praksis gik også Andorra, Kosovo og Montenegro over til den nye valuta. Disse lande udgjorde således den oprindelige eurozone.
Siden da er området blevet udvidet til at omfatte Slovenien fra 1. januar 2007 og Cypern og Malta fra 1. januar 2008. Slovakiet indførte valutaen den 1. januar 2009, og Estland, Letland og Litauen gjorde det samme henholdsvis den 1. januar 2011, den 1. januar 2014 og den 1. januar 2015. Antallet af EU-lande inden for eurozonen er dermed nitten.[2]
På længere sigt er det meningen at alle EU-lande også skal indgå i eurozonen. Dog er Danmark og Storbritannien blevet undtaget fra reglen om at indføre den fælles valuta. For at indføre euroen skal visse krav alligevel opfyldes, de såkaldte konvergenskriterier.
Eurozonen udgør i dag en af verdens største økonomier, afhængig af hvordan kursen står mellem den amerikanske dollar og euroen.[3][4][5][6] Desuden ventes euroområdets økonomiske størrelse at vokse i de kommende år, først og fremmest på grund af den fortsatte udvidelse af zonen.
2 Udvidelsen
2.1 EU-lande tilknyttet ERM2
2.2 EU-lande uden for ERM2
2.4 Konvergenskriterierne
Officielle medlemslande
Støtten til euroen 2008; > 70 % 50 - 70 % 30 - 50 % < 30 %
Eurozonen; Lande med euro pr. i dag Lande med euro de facto
Euroområdet blev dannet da euroen blev skabt 1. januar 1999. Valutaen blev først indført elektronisk og kun i de elleve af EU's da femten medlemsstater som opfyldte de såkaldte konvergenskriterier.
Et år senere, 1. januar 2002, blev euroen indført som fysisk valuta; det var nu muligt at handle med eurosedler og euromønter. Overgangen indebar at over 300 millioner mennesker på en og samme tid skiftede valuta. Det var nu eksempelvis muligt for en tysker at handle i en fransk forretning uden at måtte veksle valuta.
Selv om eurozonen allerede i dag indbefatter mange EU-medlemsstater og dertil flere andre lande og territorier, så venter fortsat mange lande på at slutte sig til valutaunionen. I følge Maastricht-traktaten skal alle medlemslande nemlig, med undtagelse af Danmark og Storbritannien som har hvert sit undtag fra pålægget, indføre euroen som valuta så snart de opfylder konvergenskriterierne. Dette gjorde Slovenien, som første land efter de oprindelige tolv eurolande, i 2006 og kunne således indføre euroen som valuta 1. januar 2007. Cypern og Malta gik over til euroen 1. januar 2008. Slovakiet indførte euroen 1. januar 2009 efter en beslutning fattet af euroområdets finansministre den 8. juli 2008.[7] Den 1. januar 2011 gik Estland over til euroen, den 1. januar 2014 fulgte Letland, og den 1. januar 2015 fulgte Litauen trop.
Budgetbalance[8]
Statsgæld[8]
Belgien &10.584.534 &&&&&30.528 km² BEF Belgisk franc 40,33990 1998-12-31 1999-01-01 -0,2 % 84,9 %
Cypern &&&&784.301 &&&&&&9.250 km² CYP Cypriotisk pund 0,585274 2007-07-10 2008-01-01 +3,3 % 59,8 %
Estland &&1.324.333 &&&&&45.226 km² EEK Estisk krone 15,64660 2004-06-28 2011-01-01 +2,8 % 3,4 %
Finland, inkl. Åland &&5.301.992 &&&&338.145 km² FIM Finsk mark 5,945730 1998-12-31 1999-01-01 +5,3 % 35,4 %
Frankrig &61.538.322 &&&&551.695 km² FRF Fransk franc 6,559570 1998-12-31 1999-01-01 -2,7 % 64,2 %
Grækenland &10.964.021 &&&&131.940 km² GRD Græsk drakme 340,7500 2000-06-19 2001-01-01 -2,8 % 94,5 %
Holland &16.491.461 &&&&&41.526 km² NLG Nederlandsk gylden 2,203710 1998-12-31 1999-01-01 +0,4 % 45,4 %
Irland &&4.062.235 &&&&&70.273 km² IEP Irsk pund 0,787564 1998-12-31 1999-01-01 +0,3 % 25,4 %
Italien &58.133.509 &&&&301.230 km² ITL Italiensk lira 1936,270 1998-12-31 1999-01-01 -1,9 % 104,0 %
Letland &&2.307.000 &&&&&64.589 km² LVL Lettisk lats 0,702804 2005-01-01 2014-01-01
Litauen &&2.944.000 &&&&&65.200 km² LTL Litauiske litas 3,4528 2002-02-02 2015-01-01[2] -1,2 % 17,3 %
Luxembourg &&&&465.000 &&&&&&2.586 km² LUF Luxembourgske franc 40,33990 1998-12-31 1999-01-01 +2,9 % 6,8 %
Malta &&&&400.214 &&&&&&&+316 km² MTL Maltesisk lira 0,429300 2007-07-10 2008-01-01 -1,8 % 62,6 %
Portugal &10.605.870 &&&&&92.391 km² PTE Portugisisk escudo 200,4820 1998-12-31 1999-01-01 -2,6 % 63,6 %
Slovakiet &&5.439.448 &&&&&48.845 km² SKK Slovakisk koruna 30,12600 2008-07-08 2009-01-01 -2,2 % 29,4 %
Slovenien &&2.010.347 &&&&&20.273 km² SIT Slovensk tolar 239,6400 2006-07-11 2007-01-01 -0,1 % 24,1 %
Spanien &45.120.000 &&&&504.782 km² ESP Spansk peseta 166,3860 1998-12-31 1999-01-01 +2,2 % 36,2 %
Tyskland &82.422.299 &&&&356.974 km² DEM Tysk mark 1,955830 1998-12-31 1999-01-01 ±0,0 % 65,0 %
Østrig &&8.192.880 &&&&&83.858 km² ATS Østrigsk schilling 13,76030 1998-12-31 1999-01-01 -0,5 % 59,1 %
Euroområdet 323.840.766 &&2.629.838 km² EUR Europæisk euro 1,000000 1998-12-31 1999-01-01
Områder med specialstatus
Det findes flere territorier som tilhører et af de ovenfor nævnte eurolande, men som til trods for det ikke benytter den fælles valuta. Disse områder inkluderer de franske territorier Fransk Polynesien, Ny Kaledonien og Wallis og Futuna som alle ligger udenfor Europa og benytter CFP-franc), den italienske enklave Campione d'Italia og den tyske enklave Büsingen am Hochrhein i Schweiz (som benytter schweiziske franc) samt de nederlandske udenomeuropæiske territorier Aruba og De Nederlandske Antiller (som bruger lokale valutaer). De Nederlandske Antiller er rigtignok under ændring, og det er muligt at dele af området kommer til at indføre euroen som valuta i nær fremtid.
Andre lande med euro
Foruden de officielle eurolande benyttes euroen også officielt i Andorra, Monaco, San Marino og Vatikanstaten, selv om de ikke er medlemmer af EU. Landene producerer egne euromønter, med egne nationale symboler på bagsiden. Disse lande har nemlig specielle valutaaftaler med EU om at benytte euroen som officielt betalingsmiddel.[9]
Montenegro og Kosovo bruger også euroen, eftersom de tidligere de facto benyttede sig af tyske mark. Hverken Montenegro eller Kosovo har dog nogen formel aftale med EU om brugen af euroen.
Lande med valuta bundet til euroen
Pr. i dag findes der flere valutaer som er bundet til euroen, nogen som fluktuerer indenfor et vist interval omkring en centralkurs og andre som ikke fluktuerer i det hele taget omkring centralkursen. Bindingen indebærer at centralbanken forsøger at holde valutaen indenfor intervallet med forskellige virkemidler som rentestyring og handel med sin valuta. At binde sin valuta kan ses som en måde at sikre sin valuta, specielt for valutaområder med svage økonomier, da euroen er en stabil valuta og derfor forhindrer valutakollaps af den nationale valuta, såfremt ikke euroen selv kollapser eller landet går tom for euro som det kan veksle mod sin egen valuta.
Nogle få valutaer forbliver bundet til euroen som et resultat af at de var bundet til tidligere valutaer som blev erstattet ved indførelsen af euroen. Den franske franc og den tyske mark er de almindeligste valutaer som før euroen blev benyttet til binding.
En del lande har tidligere bundet deres valuta til euroen. Den svenske krone var bundet til euroens forgænger ECU i nogle år frem til november 1992. Den korteste af sådanne tidsperioder som har forekommet, var for den islandske krone som blev bundet den 7. oktober 2008 til 131 kroner pr. euro og blev sluppet fri dagen efter.[10][11]
Bosnien-Hercegovina &&4.590.310 &&&&&51.129 km² BAM Konvertibilna mark 1,955830 1999-01-01 0,00 % DEM (fra 1995-11-21)
Bulgarien &&7.385.367 &&&&110.910 km² BGN Bulgarsk lev 1,955830 1999-01-01 0,00 % DEM (fra 1999-07-05)
Comorerne &&&&690.948 &&&&&&2.170 km² KMF Comorisk franc 491,9678 1999-01-01 0,00 % FRF (fra 1979-11-23)
Danmark &&5.475.791 &&&&&43.094 km² DKK Dansk krone 7,460380 1999-01-01 2,25 % ERM2
Kap Verde &&&&499.796 &&&&&&4.033 km² CVE Kapverdisk escudo 110,2650 1999-01-01 0,00 % PTE (fra midten af 1998)
Marokko, Vestsahara &33.657.259 &&&&712.550 km² MAD Marokkansk dirham ≈ 10,0 1999-01-01 -
Sao Tome og Principe &&&&212.679 &&&&&&1.001 km² STD Dobra 24500 2010-01-01 0% - -
&70.931.986 &&3.269.077 km² XAF CFA-franc 655,9570 1999-01-01 0,00 % FRF (fra 1948-10-17)
&27.311.387 &&1.736.142 km² XOF CFA-franc 655,9570 1999-01-01 0,00 % FRF (fra 1948-10-17)
&&&&520.938 &&&&&19.597 km² XPF CFP-franc 119,3317 1999-01-01 0,00 % FRF (fra 1949-10-21)
Sverige er trods alt pålagt at indføre euroen, men mislykkedes at opfylde konvergenskriterierne.
Det er tænkt at alle EU's medlemsstater til slut skal have indført euroen som betalingsmiddel og at alle nationale valutaer skal afskaffes. Således er alle nye medlemsstater, som har sluttet sig til EU efter at Maastricht-traktaten trådte i kraft, tvunget til at indføre euroen, forudsat at de opfylder konvergenskriterierne. I denne kategori indgår ikke kun de ti medlemsstater som kom med i 2004 og de to medlemsstater som kom med i 2007, men også Sverige.
Danmark og Storbritannien, som var EU-medlemmer allerede før Maastricht-traktaten trådte i kraft, har rigtignok forhandlet sig frem til undtagelse fra påbuddet om at indføre euroen. Det er derfor op til deres regeringer at beslutte om en eventuel tilknytning er aktuel, såfremt de opfylder konvergenskriterierne. I Danmark, hvor der regelmæssigt gennemføres meningsmålinger om spørgsmålet, viste målingerne i starten af finanskrisen et flertal for ØMU-medlemskab, men siden foråret 2010 har de vist et flertal mod medlemskab. I september 2013 var der således 19 % af de adspurgte, der ønskede at indføre euroen i Danmark, mens knap 53 % var imod. Godt 15 % svarede "måske ja" og knap 11 % "måske nej".[12]
Hver medlemsstat som er forpligtet til at indføre euroen, men endnu ikke har gjort det, skal sætte en dato for euroovergang i følge EU's regler. Flere lande har udskudt datoen og nogen lande har ikke pr. i dag sat nogen dato, selv om de planlægger at indføre euro ved en løsere fastsat dato. Sverige har foreløbig ingen planer om at indføre euro og opfylder indtil videre ikke konvergenskriterierne, idet landet følger sin egen selvstændige inflationsmålsætning. En sådan målsætning er uforenelig med fastkurspolitik og dermed medlemskab af ERM II.
Budgetbalance[13]
Statsgæld[13]
Bulgarien &&7.385.367 &&&&110.910 km² BGN Bulgarsk lev +3,4 % 18,2 %
Danmark &&5.475.791 &&&&&43.094 km² DKK Dansk krone 7,460380 1999-01-01 ikke fastlagt +3,9 % 30,0 %
Polen &38.536.869 &&&&312.685 km² PLN Polsk złoty -2,0 % 45,2 %
Rumænien &22.303.552 &&&&238.391 km² RON Rumænsk leu 2019-01-01 -2,5 % 13,0 %
Storbritannien &60.609.153 &&&&244.820 km² GBP Britisk pund ingen planer om at indføre euro -4,0 % 44,1 %
Sverige &&9.179.731 &&&&449.964 km² SEK Svensk krone ingen planer om at indføre euro (men er formelt forpligtet til at gøre det) +3,5 % 40,6 %
Tjekkiet &10.235.455 &&&&&78.866 km² CZK Tjekkisk koruna -1,6 % 28,7 %
Ungarn &&9.981.334 &&&&&93.030 km² HUF Ungarsk forint -5,5 % 66,0 %
EU-lande tilknyttet ERM2
Danmarks statsminister Anders Fogh Rasmussen (til venstre) har annonceret en ny folkeafstemning, men ingen dato er fastsat.
Et af kravene for at et land skal kunne indføre euroen, er at landets nationale valuta har været stabil op mod euroen. For at afgøre om en valuta er stabil eller ikke, skal den være bundet gennem ERM2, en valutakursmekanisme, i mindst to år. At en valuta er bundet gennem ERM2 indebærer alligevel ikke at valutakursen er fast, men at den tillades at fluktuere indenfor et vist interval. Enkelte lande som Litauen har alligevel unilateralt bestemt sig for at have en fast valutakurs mod euroen.
Pr. i dag deltager to lande i ERM2: Danmark og Litauen.
Danmark har været tilknyttet valutakursmekanismen siden 1. januar 1999. Til forskel fra Litauen er Danmark som nævnt ovenfor ikke pålagt at indføre euroen. I år 2000 afholdt landet alligevel en folkeafstemning, men danskerne stemte da nej til euroen. Siden da har danske politikere sendt skiftende signaler om Danmarks fremtidige stilling i forhold til ØMU'en. Kort efter folketingsvalget den 13. november 2007 annoncerede den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen således, at en ny folkeafstemning ville blive afholdt under den kommende mandatperiode.[14] Det kom dog ikke til at ske, og i dag er den almindelige forventning, at en eventuel ny dansk folkeafstemning ligger et stykke ud i fremtiden. Fire af de otte folketingspartier stiller sig positive til euroen. Hvis Danmark nogensinde tilknytter sig valutasamarbejdet, kommer Grønland og Færøerne, som ikke er med i EU, men tilhører Rigsfællesskabet, sandsynligvis til at afholde egne folkeafstemninger om en tilknytning. Nuværende tendenser peger mod en stadig større støtte for selvstændighed fra Danmark.
Estland og Litauen sluttede sig til ERM2 lige efter at landene var blevet EU-medlemmer. Den 28. juni 2004 blev de to landes valutaer bundet til euroen. Både Estland og Litauen besluttede unilateralt at låse deres valutakurser helt, uden nogen fluktuation overhovedet. Tidligere sigtede landene efter at indføre euroen 1. januar 2007 ligesom Slovenien, men på grund af for høj inflation er landene flere gange blevet tvunget til at udsætte sine måldatoer. Estland indtrådte dog fuldgyldigt i eurozonen den 1. januar 2011, og Litauen forventes at følge efter 1. januar 2015.[2]
Letland sluttede sig til ERM2 den 2. maj 2005. Målet med tilknytningen var at landet skulle kunne sigte på en eurotilslutning den 1. januar 2008. Men som tilfældet var med Estland og Litauen, blev Letland tvunget til at opgive sine ambitioner på grund af alt for høj inflation. 1. januar 2014 blev dog også Letland fuldgyldigt medlem af eurozonen, selvom 60 % af letterne angiveligt var imod euroen ved dens indførelse.[15]
EU-lande uden for ERM2
Majoriteten af riksdagens delegater er for euroen, men en majoritet af det svenske folk er mod.
De lande som endnu ikke har knyttet deres nationale valutaer til ERM2, kommer teknisk set ikke til at kunne indføre euroen før om tidligst to år, eftersom valutaerne skal være bundet gennem ERM2 i så lang tid. De fleste lande har en eller anden form for plan for overgangen til euroen. Ivrigst for at gå over til euroen har Bulgarien været. Landet har en fast valutakurs op mod euroen.
Langsommere går det for de andre tidligere østbloklande Polen, Rumænien, Tjekkiet og Ungarn. Polens forrige regering, ledet af Jarosław Kaczyński, var negativ over for polsk eurodeltagelse og mente at landet skulle have en separat folkeafstemning om euroen, i lighed med hvad man gjorde i Sverige. I og med regeringsskiftet i 2007, da Donald Tusk tiltrådte som premierminister, forventes en mere EU-venlig politik. Tusk har sagt at Polen burde være forberedt for en euroovergang i 2011, og at landet kan slutte sig til ERM2 i 2009.[16] Landets finansminister har senere meddelt at landet sandsynligvis kommer til at sigte på indførelse af euroen den 1. januar 2012.[17] Samtlige fire lande har økonomiske problemer, såvel med inflation som med budgetbalancen.
Til slut står også Storbritannien og Sverige uden for eurosamarbejdet såvel som ERM2. Storbritannien har ligesom Danmark en formelt undtagelse fra at deltage i eurosamarbejdet. Den britiske regering har fremsat fem økonomiske krav som skal opfyldes før en britisk deltagelse i eurosamarbejdet bliver aktuel. Desuden skal der holdes en folkeafstemning før en eventuel deltagelse. Opinionen er tydelig negativ til tanken.
Også Sverige har valgt at stå uden for eurosamarbejdet efter en folkeafstemning i 2003, som gav negativt udslag. Før folkeafstemningen var samtlige riksdagspartier med undtagelse af centerpartiet, miljöpartiet og vänsterpartiet for euroen. Ved ikke at deltage i ERM2, hvilket er frivilligt, har landet undgået at opfylde konvergenskriterierne, idet Maastricht-traktaten ikke forbyder, at et land undgår opfyldelse af konvergenskriterierne ved at stå uden for ERM II. Officielt har Sveriges regering meddelt Europa-Kommissionen, at euroen skal indføres på et eller andet tidspunkt, men ikke i de nærmeste år.
I en del byer i Sverige er det almindeligt at butikker tager euro som parallelvaluta, dog kun kontant. Kontokortet debiteres i kroner til trods for at priser også skiltes i euro. I Haparanda tager næsten alle butikker euro, og selv i byer som Helsingborg er det almindeligt. I Höganäs er kommunen blevet enig med alle butikker om at gøre det fra 2009 og skal markedsføre at de har euro som officiel valuta,[18] hvilket ikke er muligt fuldt ud. En kommune kan ikke indføre euro som officiel valuta fuldt ud, eftersom lønninger, bidrag, skatter og lignende skal udbetales kun i kroner i følge svensk lov.
Opinionen i Sverige er fortsat negativ til en eurodeltagelse. I Statistiska centralbyråns sidste måling fra maj 2008 stillede 34,6 % af svenskerne sig positive til euroen, mens 51,7 % var negative.[19] Modstanden mod euroen i Sverige har været kompakt siden folkeafstemningen i 2003.
Kroatien er kommet langt i processen med at komme med i EU, og antages at blive medlem mellem år 2010 og 2012. Landet opfylder konvergenskriterierne når det gælder inflation, budgetbalance og offentlig gæld. I 2007 blev inflationen beregnet til at ligge på 2,2 %, hvilket er under referenceværdien på 3,2 %.[20] Budgetbalancen blev beregnet til -2,7 % af BNP i samme periode og ligger således under referenceværdien på -3,0 %.[20] Kroatiens offentlige gæld blev beregnet til 45,6 % af BNP, hvilket også er under tilsvarende referenceværdi på 60 % af BNP.[20]
Der er også blevet ført en diskussion på Island om at indføre euroen på baggrund af de problemer med instabilitet som findes med den islandske krone. Regeringen har alligevel ikke kommet med vedtagelser og EU har til og med udtalt sig om at man ikke støtter overgang til euro hos ikke-medlemmer. Der findes alligevel støtte blandt det islandske folk for et EU-medlemskab, og senere euro så snart som mulig, selv om meningerne er delte mellem partierne. En bred majoritet af islændingene er for et EU-medlemskab (55,1 % for og 44,9 % mod februar 2008).[21] Finanskrisen 2008 som ramte Island ekstra hårdt viser vanskeligheden med at have en svag valuta som Island har haft og indebar en støtte for tanken om medlemskav i EU og ØMU.
De nye EU-lande pålægges at slutte sig til ØMU en gang i fremtiden når de bliver medlemmer i EU, men de skal alligevel opfylde visse krav for at tillades at indføre den europæiske valuta. De krav som stilles for at et land skal kunne få indført euroen kaldes for konvergenskriterier. Kravenes formål er at "konvergere økonomierne" så de skal tilpasses eurozonen og blive mere økonomisk homogene.
Hvert andet år præsenterer EU-kommissionen en konvergensrapport, hvori der redegøres for, hvor godt EU-lande som skal indføre euroen opfylder kriterierne. Et land kan kræve "prøvning" mellem de ordinære rapporter, noget eksempelvis Cypern og Malta gjorde foråret 2007.
EU-kommissionen rapporterer konklusionerne i sine konvergensrapporter til Europarådet. Hvis et land opfylder konvergenskriterierne, beslutter eurozonens finansministre almindeligvis i juni, om det aktuelle land skal indføre euroen eller ikke fra og med 1. januar næste år. Også den europæiske centralbank deltager i processen med konvergensrapporterne.
I tabellen nedenfor vises inflationen i eurozonen fra 2002 og fremover.[22]
Januar 2,7 2,3 1,9 1,9 2,4 1,8 3,2[23]
Februar 2,4 2,4 1,6 2,1 2,3 1,8 3,3[24]
Marts 2,5 2,4 1,7 2,1 2,2 1,9 3,6[25]
April 2,4 2,1 2,0 2,1 2,4 1,9 3,3[26]
Maj 2,0 1,9 2,4 2,0 2,5 1,9 3,6[27]
Juni 1,8 2,0 2,4 2,1 2,5 1,9 4,0[28]
Juli 1,9 1,9 2,3 2,2 2,4 1,8 4,1[29]
August 2,1 2,1 2,3 2,2 2,3 1,7 3,8[30]
September 2,1 2,3 2,1 2,6 1,7 2,1 3,6[31]
Oktober 2,3 2,0 2,4 2,5 1,6 2,6[32] 3,2[33]
November 2,2 2,2 2,2 2,3 1,9 3,0[34] 2,1[35]
December 2,3 1,8 2,4 2,2 1,9 3,1[36] 1,6[37]
↑ * Buti, Marco; Deroose, Servaas; Gaspar, Vitor; Nogueira Martins, João (2010), The Euro, Cambridge: Cambridge University Press, ISBN 9789279098420 .
↑ 2,0 2,1 2,2 Bank of Lithuania: Euro adoption. Fra den litauiske centralbanks hjemmeside. Hentet 4. juni 2014
↑ (på engelsk)CIA - The World Factbook -- Rank Order - GDP (purchasing power parity). CIA. 2008-03-20. Hentet 2008-04-06.
↑ (på engelsk)Weak dollar costs U.S. economy its No. 1 spot. Reuters. 2008-03-14. Hentet 2008-03-16.
↑ (på engelsk)Weak Dollar Costs U.S. Economy Its World No. 1 Spot. The New York Times. 2008-03-14. Hentet 2008-03-16.
↑ (på engelsk)U.S. No Longer World's Largest Economy. About.com. Hentet 2008-03-16.
↑ Slovak euro exchange rate is set. 2008-07-08. Hentet 2008-07-08.
↑ 8,0 8,1 (PDF)Euro area and EU27 government deficit at 0.6% and 0.9% of GDP respectively. 2008-04-18. Hentet 2008-04-18.
↑ SCADPlus: Agreements on monetary relations (Monaco, San Marino, the Vatican and Andorra)
↑ Icelandic krona (ISK). Den Europæiske Centralbank. 2008-10-08. Hentet 2008-10-08.
↑ Iceland struggles, abandons fixed exchange rate. Associated Press. 2008-10-08. Hentet 2008-10-08.
↑ Danske Banks ØMU-måling: Lille come-back til "ja"-siden. Notat fra Danske Bank, 20. september 2013. Hentet 15. december 2013.
↑ 13,0 13,1 (PDF)Convergence Report 2008. Europa-Kommissionen. 2008-05-07. Hentet 2008-05-07.
↑ Børsen: Fogh vil af med EU-forbehold
↑ Tinne Hjersing: Letland siger farvel til solguden. Artikel i Politiken 1. januar 2014.
↑ (på finsk)Puola haluaa euroon vuoteen 2011 mennessä. YLE. 2008-09-10. Hentet 2008-09-10.
↑ (på engelsk)Poland sticking to 2012 euro target: finance minister. EUbusiness. 2008-10-09. Hentet 2008-10-09.
↑ Euron blir gångbar valuta i Höganäs. Helsingborgs dagblad. 2008-08-05. Hentet 2008-08-06.
↑ EMU-/eurosympatier 1997-2008. Statistiska centralbyrån. 2008-06-17. Hentet 2008-06-18.
↑ 20,0 20,1 20,2 The World Fact Book: Croatia. CIA. 2008-05-01. Hentet 2008-05-13.
↑ Icelanders change their tune on EU membership: poll. Frettabladid. Februar 2008. Hentet 2008-02-26.
↑ Eurozone Inflation from Finfacts Ireland
↑ Eurozone inflation hits record 3.2 per cent
↑ Eurozone inflation accelerated to 3.3% annual rate in February - a 14-year high; Prospect of early ECB rate cuts recedes. Finfacts. Hentet 2008-03-21.
↑ Fresh jump in eurozone inflation. People's Daily Online. Hentet 2008-04-16.
↑ Eurozone inflation eases to 3.3% in April. Hentet 2008-05-05.
↑ Eurozone inflation bounces back to record 3.6 per cent. EUbusiness. Hentet 2008-05-30.
↑ Rekordhög inflation i euroområdet. Dagens Nyheter. Hentet 2008-06-30.
↑ Eurozone inflation edges higher to record 4.1 pct. EUbusiness. 2008-07-31. Hentet 2008-07-31.
↑ Eurozone inflation pulls back from record high. EUbusiness. 2008-08-31. Hentet 2008-09-04.
↑ Eurozone inflation eases in September to 3.6 pct. EUbusiness. 2008-09-30. Hentet 2008-09-30.
↑ Ekonominyheterna: Högre inflation i euroområdet
↑ Eurozone inflation falls to 3.2%. BBC News. 2008-10-31. Hentet 2008-11-01.
↑ BBC News: Eurozone inflation at 6-year high
↑ Minskad inflation i euroländerna. Sveriges Radio. 2008-11-28. Hentet 2008-12-03.
↑ Euro-inflation på højeste niveau i seks år
↑ (på engelsk)Euro area (changing composition) - HICP - Overall index, Annual rate of change, Eurostat, Neither seasonally or working day adjusted. Den Europæiske Centralbank. Hentet 2009-01-06.
VIAF: 130623777
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Euroområdet fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2018-01-09 08:37:04. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
Euroområdet og de øvrige områder som har euro som valuta
Medlemsstater inden for Den Europæiske Union med egne nationale valutaer
Euroområdet , også kendt som eurolandene eller euro+zone , udgøres af de 19 medlemsstater inden for Den Europæiske Union som har euro som valuta. Disse medlemsstater har overført deres beføjelser over den monetære politik til europæisk niveau igennem Euro+system . Cirka 340 millioner mennesker bor i euroområdet, som er en af verdens største økonomier.
De medlemsstater som har euro som valuta er Belgien , Cypern , Estland , Finland , Frankrig , Grækenland , Irland , Italien , Letland , Litauen , Luxembourg , Malta , Nederlandene , Portugal , Slovakien , Slovenien , Spanien , Tyskland og Østrig . Derudover har de europæiske mikrostater Andorra , Monaco , San Marino og Vatikanstaten euro som valuta igennem monetære aftaler med unionen, mens Kosovo og Montenegro har euro som valuta uden nogle monetære aftaler.
Inden for Den Europæiske Union findes der ni medlemsstater som har egne nationale valutaer og som dermed ikke indgår i euroområdet. Disse er Bulgarien , Danmark , Kroatien , Polen , Rumænien , Storbritannien , Sverige , Tjekkiet og Ungarn . Bortset fra Danmark og Storbritannien har disse medlemsstater forpligtet sig at indføre euro som valuta når de opfylder de såkaldte konvergenskriterier .
1.3 Kosovo og Montenegro
2.2 Bulgarien, Rumænien og Kroatien
2.3 Polen, Tjekkiet og Ungarn
Stater som har euro som valuta uden nogle monetære aftaler
Mikrostater som har euro som valuta igennem monetære aftaler
Medlemsstater som kommer til at indføre euro når konvergenskriterierne opfyldes
Medlemsstater som står permanent uden for eurosamarbejdet
Det officielle euroområde udgøres af de 19 medlemsstater inden for Den Europæiske Union som har euro som valuta. Disse medlemsstater er Belgien , Cypern , Estland , Finland , Frankrig , Grækenland , Irland , Italien , Letland , Litauen , Luxembourg , Malta , Nederlandene , Portugal , Slovakien , Slovenien , Spanien , Tyskland og Østrig . [1 ] Euro udgør således officielt betalingsmiddel for cirka 340 millioner mennesker og euroområdet er en af verdens største økonomier.
De har dermed overført deres beføjelser over den monetære politik til europæisk niveau igennem Euro+system .
Siden da har Grækenland (2001), [8 ] Slovenien (2007), [9 ] Cypern og Malta (2008), [10 ] [11 ] Slovakien (2009), [12 ] Estland (2011), [13 ] Letland (2014) [14 ] og Litauen (2015) [15 ] tilsluttet sig ved begyndelsen af respektive år.
Ud over det europæiske territorium af euroområdet har også unionens yderste randområder euro som valuta. De portugisiske øgrupper Acorerne og Madeira , den spanske øgruppe De Kanariske Øer samt de franske ikke-europæiske departementer Franska Guyana , Guadeloupe , Martinique , Mayotte og Réunion , indgår derfor i euroområdet. Derimod står alle ikke-europæiske lande og territorier uden for eurosamarbejdet, undtagen de franske territorier Clippertonön , de Franske sydterritorier , Saint-Barthélemy og Saint-Pierre og Miquelon , [16 ] hvoraf de to sidstnævnte har euro som valuta igennem monetære aftaler med unionen.
De britiske militærbaser Akrotiri og Dhekelia på Cypern har euro som valuta selvom de tilhører Storbritannien.
De fire europæiske mikrostater Andorra , Monaco , San Marino og Vatikanstaten har euro som valuta igennem monetære aftaler med unionen. [19 ] [20 ] [21 ] [22 ] De monetære aftaler indebærer at mikrostaterne får lov at karakterisere euromønter med egne motiver på den nationale side. Mængden euromønter som får karakteriseres reguleres også af aftalerne. Inden indføringen af euro havde disse mikrostater den franske franc , italiensk spille eller den spanske peseta som valuta.
Kosovo og Montenegro , som tidligere havde tysk jord som valuta, har euro som valuta uden nogle monetære aftaler med unionen. [16 ] Områderne indgik før i Jugoslavien og har ikke haft egen valuta siden da men har bare byttet til en anden fremmed valuta.
Hovedartikel: Konvergenskriterierne
Alle Europæiske unions medlemsstater , uden for Danmark og Storbritannien , har forpligtet sig at indføre euro når de opfylder de såkaldte konvergenskriterier . Særlige bestemmelser som rører ved Danmark og Storbritannien indebærer at disse to medlemsstater kommer til at indføre euro kun på anmodning af den egne regering. For de øvrige medlemsstater som ikke har euro som valuta evaluerer Europa-Kommissionen og Den Europæiske Centralbank i hver sin konvergensrapportfuldgørande af konvergenskriterierne mindst en gang hvert andet år eller på anmodning af en medlemsstat uden for euroområdet. På baggrund af disse konvergensrapporter beslutter EU-Rådet efter samråd med Europaparlamentet hvis en medlemsstat skal indføre euro som valuta.
Desuden må den nationale valuta udvis en stabil vekselkurs i forhold til euro ved at være tilsluttet til den Europæiske vekselkursmekanisme (ERM) i mindst to år uden større anstrengelser. Eftersom hver national regering selv bestemmer om deltagende i vekselkursmekanismen kan en medlemsstat med vilje afstå fra at opfylde konvergenskriterierne og derigennem også afstå fra at indføre euro som valuta. For eksempel har Sverige på denne måde kunnet holde sig uden for eurosamarbejdet.
Bulgarien Bulgarsk lev BGN &&&&&&&&&&&&&0-2.1000000 −1,0 &&&&&&&&&&&&&&02.1000002 , 1 &&&&&&&&&&&&&026.70000026 , 7 Nej &&&&&&&&&&&&&&02.5000002 , 5 Ikke helt forenelig Så snart som muligt
Kroatien Kroatisk kunne HRK &&&&&&&&&&&&&0-1.600000 −0,4 &&&&&&&&&&&&&&03.2000003 , 2 &&&&&&&&&&&&&086.70000086 , 7 Nej &&&&&&&&&&&&&&03.7000003 , 7 Forenelig 2022-01-01
Rumænien Rumænsk leu RON &&&&&&&&&&&&&0-2.700000 −1,3 &&&&&&&&&&&&&&00.7000000 , 7 &&&&&&&&&&&&&038.40000038 , 4 Nej &&&&&&&&&&&&&&03.6000003 , 6 Ikke helt forenelig 2022-01-01
Se også: Folkeafstemningen om indføring af euro i Danmark 2000
Danmark fik, i lighed med Storbritannien, særlige bestemmelser om eurosamarbejdet i forbindelse med ratificeringen af aftalen om Den Europæiske Union i begyndelsen af 1990'erne. Igennem en særlig protokol fik den danske regering mulighed for at meddele EU-Rådet hvis Danmark ville vælge at stå uden for eurosamarbejdet i forbindelse med indføringen af den fælles valuta. Den 3 november 1993 meddelte den danske regering at Danmark ikke havde til hensigt at deltage i eurosamarbejdet. Det indebærer at Danmarks fuldgørande af konvergenskriterierne kan evalueres kun på anmodning af den danske regering. [24 ] I praksis indebærer det at Danmark ikke er forpligtet at indføre euro selvom konvergenskriterierne opfyldes. Siden den 13 marts 1979 er den danske krone tilsluttet til vekselkursmekanismen , som indebærer at konvergenskriteriet hvis en stabil vekselkurs er opfyldt.
Af politiske årsager har Danmark fortsat med at stå uden for eurosamarbejdet. I en folkeafstemning den 28 september 2000 stemte 53,2 procent af de danske vælgere nej til valutaen og en ny folkeafstemning må af politiske årsager holdes inden en indføring af euro bliver aktuel på nyt. I 2008 og 2009 var opinionen klar for euro og en ny folkeafstemning blev først udlovet af statsminister Anders Fogh Rasmussen og så af hans efterfølger Lars' Løkke Rasmussen . [25 ] Af forskellige årsager, ikke mindst den forsinkede ratificeringsproces af Lissabonaftalen , skete nogen ny folkeafstemning aldrig og i eurokrisens spor under 2010'ernes begyndelse faldt støtten for euro kraftigt. Ifølge Eurobarometret var støtten for indføring af euro i Danmark lave i maj 2017 (29 procent for, 66 procent imod).
Bulgarien, Rumänien och Kroatien
Bulgarien og Rumænien samt Kroatien sluttede sig til Den Europæiske Union den 1 januar 2007 respektive den 1 juli 2013 og har dermed forpligtet sig at indføre euro som valuta når konvergenskriterierne opfyldes. Selvom de tre medlemsstater har som ambition at indføre euro så snart som muligt har økonomiske problemer forsinket processen. Ingen af medlemsstaterne har tilsluttet sin valuta til vekselkursmekanismen , som indebærer at en indføring af euro kan ske tidligst om to år. Af økonomiske årsager kommer en overgang til den fælles valuta til at ske senere.
I samme periode var støtten i Kroatien (51 procent for 45 procent imod) og Bulgarien (39 procent for, 47 procent imod) betydeligt lavere.
Ambitionen er at gennemføre en forbindelse så snart som muligt. [28 ] Den Europæiske Centralbank og euroområdet har derimod været skeptisk til at lade Bulgarien slutte sig til vekselkursmekanismen eftersom en indføring af euro i Bulgarien menes at være urealistisk inden den bulgarske økonomi har konvergeret yderligere med euroområdets økonomi. [29 ] En officiel måldato for at indføre euro mangler.
Regeringen har som mål at indføre euro 2022.
Regeringen har som mål at indføre euro 2022 eller 2023. [33 ] [34 ] Regeringens ambition er at tilslutte den nationale valuta til vekselkursmekanismen det seneste 2020.
Polen, Tjeckien och Ungern
Polen , Tjekkiet og Ungarn sluttede sig til Den Europæiske Union den 1 maj 2004 og har dermed forpligtet sig at indføre euro som valuta når konvergenskriterierne opfyldes. Ingen af medlemsstaterne har tilsluttet sin valuta til vekselkursmekanismen , som indebærer at en indføring af euro kan ske tidligst om to år. Af politiske årsager kommer en overgang til den fælles valuta til at ske senere.
2007 tiltrådte en ny regering under Donald Tusk med ambitionen at indføre euro så snart som muligt. Den oprindelige plan at indføre euro 2011 eller 2012 blev dog udskudt på grund af finanskrisen 2007-2008 . 2013 meddelte Tusk at en indføring af euro ikke var aktuel i de kommende år, først og fremmest på grund af den politiske situation som indebar at oppositionspartierne kunne blokere for den forfatningsændring som var nødvendige for at bytte valuta. I november 2015 tiltrådte Beata Szydło , tilhørende samme parti som Kaczyński, som ny statsminister og den nye regering har indtaget en betydelig mere skeptisk indstilling til at indføre euro som valuta. Støtten for euro var ifølge Eurobarometret i maj 2017 lavt (32 procent for, 61 procent imod). En indføring af euro er derfor ikke aktuel i løbet af de kommende år.
2013 tiltrådte Miloš Zeman som ny præsident og 2014 tiltrådte en ny regering under Bohuslav Sobotka som skabte sig betydelige mere positive euro. I lighed med Polen var støtten for euro ifølge Eurobarometret i maj 2017 meget lav (20 procent for, 77 procent imod) og en indføring af euro er derfor ikke aktuel i løbet af de kommende år.
Den ungarske regering under Viktor Orbán har dog skabt sig skeptisk en overgang til den fælles valuta, i det mindste desto at den nationale økonomi er i god stand. [37 ] En indføring af euro er derfor ikke aktuel før efter 2020.
Storbritannien fik, i lighed med Danmark, særlige bestemmelser om eurosamarbejdet i forbindelse med ratificeringen af aftalen om Den Europæiske Union . Igennem en særlig protokol fik den britiske regering mulighed for at meddele EU-Rådet hvis Storbritannien ville vælge at stå uden for eurosamarbejdet i forbindelse med indføringen af den fælles valuta. Den 16 oktober 1996 og den 30 oktober 1997 meddelte den britiske regering at Storbritannien ikke havde til hensigt at deltage i eurosamarbejdet. Storbritannien er derfor forpligtet at indføre euro kun hvis den britiske regering anmelder sin hensigt at gøre dette til rådet. [38 ] Støtten for indføring af euro var ifølge Eurobarometret i maj 2017 meget lavt (23 procent for, 63 procent imod). [26 ] I marts 2017 forlangte Storbritannien udtrædelse ud af Den Europæiske Union og ventes forlade unionen i marts 2019. Det er derfor ikke sandsynligt at Storbritannien indfører euro som valuta i overskuelig fremtid.
Se også: Folkeafstemningen om indføring af euro i Sverige 2003
Sverige sluttede sig til Den Europæiske Union den 1 januar 1995 og har dermed forpligtet sig at indføre euro som valuta når konvergenskriterierne opfyldes. Eftersom den svenske krone ikke var tilsluttet til vekselkursmekanismen i forbindelse med indføringen af euro den 1 januar 1999 stod tilbage Sverige uden for eurosamarbejdet i venten på at opfylde alle konvergenskriterier. Det var frem for alt af politiske årsager som Sverige mislykkedes at opfylde konvergenskriterierne. De politiske partier, især Socialdemokraterne og Centerpartiet , var delte i forbindelse med den fælles valuta. Den 14 september 2003 holdtes en folkeafstemning om at indføre euro den 1 januar 2006. Socialdemokraterne , Moderaterna , Folkepartiet og Kristdemokraterne anbefalede et ja, mens Centerpartiet , Miljøpartiet og Venstrepartiet anbefalede et nej. I folkeafstemningen stemte 55,9 procent [39 ] vælgerne af spørgsmålet om at indføre euro som valuta blev dermed politisk død i lang tid fremover.
I 2008 og 2009 tiltog støtten for euro i Sverige og antallet af fortalere var i en kort periode flere end antallet af modstandere. Efter finanskrisen 2007-2008 og den efterfølgende eurokrise sank dog støtten kraftigt og nåede nye bundniveauer. Ifølge det Statistiske centralbureaus opinionstal var støtten for euro 16,5 procent i maj 2017, [40 ] mens støtten ifølge Eurobarometret var 25 procent i maj 2017. [26 ] Ved ikke at tilslutte den svenske krone til vekselkursmekanismen kan den svenske regering undgå at opfylde konvergenskriterierne og dermed at holde Sverige uden for eurosamarbejdet ubegrænset lang tid. Til forskel fra Danmark og Storbritannien evalueres Sveriges fuldgørande af konvergenskriterierne dog mindst en gang hvert andet år i overensstemmelse med aftalen om den Europæiske unions funktionsmodus .
^ "What is the euro area?" (på engelska). Europeiska kommissionen. 8 oktober 2013. http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/adoption/euro_area/index_en.htm. Läst 22 december 2013.
^ "CIA - The World Factbook -- Rank Order - GDP (purchasing power parity)" (på engelska). Central Intelligence Agency. 8 januari 2012. https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/rankorder/2001rank.html. Läst 22 december 2013.
^ "Weak dollar costs U.S. economy its No. 1 spot" (på engelska). Reuters. 14 mars 2008. http://www.reuters.com/article/us-economy-world-biggest-idUSL1491971920080314. Läst 16 mars 2008.
^ "World's Largest Economy" (på engelska). About.com. http://useconomy.about.com/od/grossdomesticproduct/p/largest_economy.htm. Läst 10 juli 2015.
^ "Basic figures on the EU" (på engelska). Eurostat. 8 januari 2015. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/4031688/6641765/KS-GL-15-001-EN-N.pdf/d4e11e76-3845-494b-a21d-4aac2756c334. Läst 10 juli 2015.
^ "Artikel 3.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt". EUT C 202, 7.6.2016, s. 51. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=OJ:C:2016:202:FULL.
^ "Rådets beslut av den 3 maj 1998 i enlighet med artikel 109j.4 i fördraget (98/317/EG)". EGT L 139, 11.5.1998, s. 30-35. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:31998D0317.
^ "Rådets beslut av den 19 juni 2000 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om införande av den gemensamma valutan i Grekland den 1 januari 2001 (2000/427/EG)". EGT L 139, 7.7.2000, s. 19-21. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32000D0427.
^ "Rådets beslut av den 11 juli 2006 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Sloveniens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2007 (2006/495/EG)". EUT L 195, 15.7.2006, s. 25-27. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32006D0495.
^ "Rådets beslut av den 10 juli 2007 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Cyperns införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2008 (2007/503/EG)". EUT L 186, 18.7.2007, s. 29-31. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32007D0503.
^ "Rådets beslut av den 10 juli 2007 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Maltas införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2008 (2007/504/EG)". EUT L 186, 18.7.2007, s. 32-34. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32007D0504.
^ "Rådets beslut av den 8 juli 2008 i enlighet med artikel 122.2 i fördraget om Slovakiens införande av den gemensamma valutan den 1 januari 2009 (2008/608/EG)". EUT L 195, 24.7.2008, s. 24-27. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32008D0608.
^ "Rådets beslut av den 13 juli 2010 i enlighet med artikel 140.2 i fördraget om Estlands införande av euron den 1 januari 2011 (2010/416/EU)". EUT L 196, 28.7.2010, s. 24-26. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32010D0416.
^ "Rådets beslut av den 9 juli 2013 om Lettlands införande av euron den 1 januari 2014 (2013/387/EU)". EUT L 195, 18.7.2013, s. 24-26. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32013D0387.
^ "Rådets beslut av den 23 juli 2014 om Litauens införande av euron den 1 januari 2015 (2014/509/EU)". EUT L 228, 31.7.2014, s. 29-32. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014D0509.
^ [ a b ] "The euro outside the euro area" (på engelska). Europeiska kommissionen. http://ec.europa.eu/economy_finance/euro/world/outside_euro_area/index_en.htm. Läst 27 juli 2014.
^ "Rådets beslut av den 31 december 1998 om monetära bestämmelser i de franska utomeuropeiska förvaltningsområdena Saint Pierre och Miquelon samt Mayotte (1999/95/EG)". EGT L 30, 4.2.1999, s. 29-30. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:31999D0095.
^ "Monetärt avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Frankrike om bibehållande av euron på Saint-Barthélemy efter förändringen av öns ställning i förhållande till Europeiska unionen". EUT L 189, 20.7.2011, s. 3-4. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:c540285a-1077-43b3-ab54-2f7bfeb096a6.0020.02/DOC_2&format=PDF.
^ "Monetärt avtal mellan Europeiska unionen och Furstendömet Andorra (2011/C 369/01)". EUT C 369, 17.12.2011, s. 1-13. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:22011A1217(01).
^ "Monetärt avtal mellan Europeiska unionen och Furstendömet Monaco (2012/C 310/01)". EUT C 310, 13.10.2012, s. 1-11. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:22012A1013(01).
^ "Monetärt avtal mellan Europeiska unionen och Republiken San Marino (2012/C 121/02)". EUT C 121, 26.4.2012, s. 5-17. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:22012A0426(01).
^ "Monetärt avtal mellan Europeiska unionen och Vatikanstaten (2010/C 28/05)". EUT C 28, 4.2.2010, s. 13-18. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:22010A0204(01).
^ "Artikel 140 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt". EUT C 202, 7.6.2016, s. 108-110. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=OJ:C:2016:202:FULL.
^ "Protokoll 16 fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt". EUT C 202, 7.6.2016, s. 287. EUR-Lex. http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=OJ:C:2016:202:FULL.
^ "Løkke: Vi skal stemme om euroen". Politiken. 13 maj 2009. http://politiken.dk/indland/politik/ECE710127/loekke-vi-skal-stemme-om-euroen/. Läst 30 juli 2014.
^ [ a b c d ] "Eurobarometer 87". Europeiska kommissionen. http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/index#p=1&instruments=STANDARD. Läst 14 oktober 2017.
^ [ a b c ] "Clock ticks on Lithuania 2015 euro move as others eye security" (på engelska). EUbusiness. 27 juli 2013. http://www.eubusiness.com/news-eu/lithuania-poland.x76. Läst 31 juli 2014.
^ [ a b ] "Juncker's euro-push could risk unity, warns eastern flank" (på engelska). EUobserver. 10 oktober 2017. https://euobserver.com/economic/139369. Läst 14 oktober 2017.
^ "It is still early for Bulgaria to enter Eurozone - ECB chief economist" (på engelska). FinancialObserver.eu. 3 juli 2017. https://financialobserver.eu/recent-news/it-is-still-early-for-bulgaria-to-enter-eurozone-ecb-chief-economist/. Läst 14 oktober 2017.
^ "Bulgaria to know its chances for ERM-II accession by end-2017" (på engelska). FinancialObserver.eu. 3 juli 2017. https://financialobserver.eu/recent-news/bulgaria-to-know-its-chances-for-erm-ii-accession-by-end-2017/. Läst 14 oktober 2017.
^ "Romania may join euro zone in 2022, says foreign minister - report" (på engelska). CNBC. 28 augusti 2017. https://www.cnbc.com/2017/08/28/reuters-america-romania-may-join-euro-zone-in-2022-says-foreign-minister--report.html. Läst 14 oktober 2017.
^ "Romanian government says it will adopt the euro in 2022" (på engelska). The Independent. 28 augusti 2017. http://www.independent.co.uk/news/world/europe/romana-join-euro-economy-2022-five-years-foreign-minister-brexit-a7916856.html. Läst 14 oktober 2017.
^ "Croatia is Readying to Join Eurozone, Minister Says" (på engelska). BalkanInsight. 11 oktober 2017. http://www.balkaninsight.com/en/article/croatia-is-readying-to-join-eurozone-minister-says-10-11-2017. Läst 14 oktober 2017.
^ "Croatia keen to introduce euro in 2022" (på engelska). EUobserver. 10 oktober 2017. https://euobserver.com/tickers/139356. Läst 14 oktober 2017.
^ "Croatia mulls launching Eurozone accession process" (på engelska). SeeNews. 12 oktober 2017. https://seenews.com/news/croatia-mulls-launching-eurozone-accession-process-econ-min-586830. Läst 14 oktober 2017.
^ "Poland will not be able to adopt the euro for years - PM Tusk" (på engelska). Reuters. 6 juli 2013. http://uk.reuters.com/article/uk-poland-euro-idUKBRE96503N20130706. Läst 30 juli 2014.
^ "Hungary to hold off on Eurozone accession" (på engelska). FinancialObserver.eu. 9 oktober 2017. https://financialobserver.eu/ce/hungary-to-hold-off-on-eurozone-accession/. Läst 14 oktober 2017.
^ "Folkomröstning 14 september 2003 om införande av euron". Valmyndigheten. 18 september 2009. http://www.val.se/val/emu2003/resultat/slutresultat/index.html. Läst 30 juli 2014.
^ "EMU-/eurosympatier, 1996 - 2017". Statistiska centralbyrån. http://www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/demokrati/partisympatier/partisympatiundersokningen-psu/pong/tabell-och-diagram/eu--emu-sympatier/emu-eurosympatier/. Läst 2 oktober 2017.
Eurosamarbejdet efter land
De øvrige områder som har euro som valuta
Medlemsstater inden for Den Europæiske Union
som har egne nationale valutaer
Bulgarien · Danmark · Kroatien · Polen · Rumænien · Storbritannien · Sverige · Tjekkiet · Ungarn
• VIAF : 168638621 • ISNI : 0000.0001 2237 1847 • GND : 7553526-9 • SELIBR : 113641
Oversættelsesdato: 2018-01-09 08:37:04