Bankerne er blevet bange for at medvirke til hvidvask af penge, når kunder sælger bitcoin. Men det er forskelligt fra bank til bank, om de siger ja eller nej til kunders gevinster på kryptovalutaer.
Andreas Kirkelund, der til daglig bor på Østerbro i København, er netop blevet kunde i Nordea, som er skeptisk over for kryptovalutaer. Foto: Maria Albrechtsen Mortensen/Ritzau Scanpix Fold sammen
Lørdag d. 10. november 2018, kl. 07.00
Ejer du bitcoin eller andre kryptovalutaer, kan selv små beløb give problemer.
Vi er i slutningen af oktober, og en række banker byder ind med tilbud til den potentielle nye kunde. Her viser en konkret sammenligning, at det er mest fordelagtigt at skifte bank til Nordea, og derfor indleder Andreas Kirkelund en dialog med storbanken.
Som samtalen skrider frem, gør Andreas Kirkelund en Nordea-ansat opmærksom på, at han tidligere har investeret penge i bitcoin. I dag har han kun kryptovalutaen ripple tilbage i sin private beholdning, svarende til ganske få hundrede kroner.
»Jeg bliver samme dag ringet op af bankrådgiveren, som fortæller, at han lige har talt med sine specialister, og at Nordea ikke tillader handel med kryptovaluta,« siger Andreas Kirkelund.
Og det er en bemærkning, der provokerer den 38-årige journalist.
»Jeg har svært ved at forstå, hvorfor en bank skal bestemme, hvad jeg skal bruge mine penge på, så længe det foregår inden for lovens rammer. Skattemyndighederne betegner jo officielt fortjeneste af kryptovaluta som skattepligtig, og kryptovaluta har ovenikøbet fået sit eget nummer i Skats selvangivelse. Derfor prikker det til min retfærdighedsfølelse, når Nordea fortæller mig, hvad jeg må og ikke må,« siger Andreas Kirkelund.
Men efter at Berlingske har været i kontakt med Nordea om Andreas Kirkelunds situation, bliver han ringet op af sin rådgiver, der fortæller ham, at han nu pludselig gerne må handle med kryptovaluta. Han får at vide, at rådgiveren beklageligvis har givet ham »forkerte oplysninger«.
Nordea må ikke kommentere konkrete kundeforhold. Bankdirektør Mads Skovlund oplyser, at storbanken stiller alle potentielle nye kunder en række spørgsmål for at forstå, hvordan kunderne planlægger at bruge banken, og hvor de værdier, som de bringer ind i engagementet med Nordea, stammer fra.
»Vi afviser ikke en ny kunde, alene fordi han eller hun ejer bitcoin, men det kan få os til at stille ekstra spørgsmål i forhold til investeringens oprindelse,« siger Mads Skovlund og understreger, at Nordea ikke anbefaler sine kunder at investere i bitcoinrelaterede produkter.
Danske Bank anbefaler også på det kraftigste, at bankens kunder afholder sig fra at investere i kryptovalutaer. Banken, der har været involveret i en Europas største hvidvaskskandaler, henviser blandt andet til, at kryptovalutaer ved flere lejligheder har været anvendt til ulovlige transaktioner som for eksempel hvidvask og afpresning.
»Det er således heller ikke muligt at handle kryptovalutaer på vores handelsplatforme. Vi har dog ikke blokeret for, at kreditkort udstedt af Danske Bank kan bruges i forbindelse med handel af kryptovaluta på andre platforme,« siger Kasper Sylvest, der er chef for finansiel infrastruktur i Danske Bank.
Kan man som kunde sætte penge ind i banken, hvis beløbet stammer fra en investering i kryptovaluta?
»Hvis man som kunde ønsker at indskyde midler, der stammer fra investeringer i kryptovalutaer, vil vi behandle dem på samme måde som indskud af midler fra andre typer investeringer. Det vil sige, at vi muligvis vil acceptere indskuddet, hvis det overholder gældende lovgivning og følger procedurerne til forebyggelse af hvidvask,« siger han.
Kryptovalutaer bekymrer banker
Kryptovalutaer såsom bitcoin er en form for penge, der kun eksisterer digitalt. De er som regel baseret på blockchainteknologi, der fungerer som et åbent, decentralt bog­holderi, hvor samtlige trans­aktioner bliver registreret og gemt af et netværk af computere.
Handel med kryptovaluta er ikke reguleret og foregår enten på kryptobørser eller mellem individer – uden indblanding fra mellemled såsom en bank.
Den danske finanssektor er generelt meget skeptisk over for kryptovalutaer. Nordea-topchef Casper von Koskull har kaldt bitcoin »en joke«, mens opfordringen også var klar fra Danske Banks tidligere topchef Thomas F. Borgen: »Stay away«.
Andreas Kirkelund forstår godt, hvis bankerne lige nu har berøringsangst over for bitcoin, fordi det er vanskeligt at spore, hvor pengene bag stammer fra.
»Men jeg er skeptisk over for bankernes moralisering. De advarer gang på gang om, at man kan tabe en masse penge på kryptovalutaer, men det kan man på en masse ting,« siger han.
Både Nordea og Sydbank har forbudt deres ansatte at eje bitcoin og andre kryptovalutaer, med den begrundelse at valutaerne er uregulerede og kan misbruges.
»Vi har som sådan ikke noget problem med, at en kunde har gjort investeringer i kryptovaluta, men det er naturligvis vigtigt for os, at aktiviteterne er forenelige med vores hvidvaskmæssige forpligtelser,« siger Spar Nords pressechef, Leif Lind Simonsen.
I Jyske Bank er politikken, at kunder hverken kan opbevare eller handle kryptovalutaer hos banken. En Jyske Bank-kunde kan dog godt gennemføre betalinger både ind og ud af banken, hvis banken vurderer, at kunden i nødvendigt omfang kan redegøre for midlernes oprindelse, og at øvrige forhold i øvrigt ikke taler imod det.
»Hvis en eksisterende kunde ønsker at bruge Jyske Bank i forbindelse med konkret pengeoverførsel, så skal vi forholde os til legitimiteten af den konkrete overførsel, ligesom vi ser på, om vi på baggrund af bankens politikker ønsker at medvirke til den pågældende overførsel,« siger Erik Gadeberg, direktør i Jyske Bank.
Når Jyske Bank får nye kunder, skal de igennem et forløb, hvor de både skal redegøre for størrelsen af deres formuer og om midlernes oprindelse.
»I denne sammenhæng kan der komme oplysninger frem omkring eksempelvis kryptovalutaer, men vi spørger ikke specifikt til, om kunden handler med kryptovalutaer eller ej, fordi det ikke indgår i vores aktiviteter med kunden,« forklarer Erik Gadeberg.
Op til den enkelte bank
Den europæiske banktilsynsmyndighed, EBA, har tidligere udsendt en advarsel mod virtuelle valutaer, herunder bitcoin. Finanstilsynet har bakket op om advarslen, men bankerne har fortsat lov til selv at bestemme, hvordan de vil håndtere kryptovalutaer.
»Kravene til pengeinstitutterne er, at de skal kende deres kunder, og de skal vide, hvor midlerne stammer fra. Derudover skal de overvåge deres kunder. Men pengeinstitutterne har fri ret til at beslutte, hvilke typer forretninger de vil engagere sig i. Bankerne kan altså godt vælge at sige nej til at have transaktioner, der relaterer sig til virtuelle valutaer,« forklarer Stig Nielsen, der er kontorchef i Finanstilsynet.
Ifølge hvidvaskloven skal det enkelte pengeinstitut foretage en risikovurdering med udgangspunkt i virksomhedens forretningsmodel. Vurderingen danner grundlag for, at en bank eksempelvis kan vurdere, at transaktioner, der relaterer sig til virtuelle valutaer, ikke ønskes, fordi der er for stor risiko for, at banken kan misbruges til hvidvask og finansiering af terrorisme. For bankerne gælder det om at finde den rette balance, mener tilsynet, således at bankerne ikke bliver overforsigtige.
»Bankerne skal overholde hvidvaskreglerne og være meget opmærksomme på, om de kan blive misbrugt til hvidvask eller terrorfinansiering, men der er ikke krav om, at de ikke må indgå forretninger, der ellers er lovlige,« siger Stig Nielsen.
Tilbage til Andreas Kirkelund og hans investering i kryptovalutaen ripple. Han aner ikke, hvad fremtiden bringer. Måske stiger de eksplosivt. Måske bliver de nul kroner værd.
»Jeg har ikke nogen planer om bruge flere penge på kryptovaluta.«