Norddjurs Kommune / Marine områder
6.4 Marine områder
En stor del af næringsstofbelastningen af de marine områder stammer fra driften af landbrugsjord. Indsatsen overfor påvirkningerne fra landbruget sker gennem anvendelse af 2 typer af virkemidler. Den ene gruppe af virkemidler - virkemidler af mere generel karakter - anvendes i alle sø- og kystoplande uanset indsatskrav. Der er således en effekt af de generelle virkemidler i alle sø- og kystoplande, herunder Hovedoplandet 1.5 Randers Fjord og 1.6 Djursland. Den anden gruppe af virkemidler anvendes derimod i forhold til de opgjorte indsatsbehov i det enkelte sø- eller kystopland.
De generelle virkemidler for Hovedopland 1.5 Randers Fjord og 1.6 Djursland er anført herunder:
Randzoner - op til 10 meter langs søer og vandløb
Efterafgrøder i stedet for vintergrønne marker
Forbud mod pløjning af fodergræsmarker i visse perioder
Forbud mod visse former for jordbearbejdning i efteråret
Ændring af normsystemet
Yderligere efterafgrøder (kun Hovedopland 1.5)
En gennemførelse af den samlede supplerende indsats ved brug af ovennævnte virkemidler forventes at medføre en reduktion af påvirkningen i oplandet til:
Randers Fjord på 460 tons kvælstof pr. år
Hevring Bugt på 19 tons kvælstof pr. år
Farvandet ved Anholt på 0,25 tons kvælstof pr. år
Farvandet Djursland Øst på 71,6 tons kvælstof pr. år
For yderligere beskrivelser af virkemidlerne henvises til side 210 i Vandplan 1.5 Randers Fjord og side 170 i Vandplan 1.6 Djursland. Endvidere henvises til Virkemiddelkataloget.
Hovedopland 1.5 Randers Fjord
Kvælstofområder
Af Vandplan 1.5 Randers Fjord fremgår, at der i oplandet til Randers Fjord skal ske en reduktion af kvælstoftilledningen med ialt 91 tons kvælstof. Reduktionen skal ske ved etablering af vådområder i oplandet til Randers Fjord. Det fremgår videre af planen, at en række krav til udpegningen af vådområder skal være opfyldt, herunder skal det vurderes, om projektet opfylder kravet til kvælstoffjernelse på 113 kg kvælstof pr. ha pr. år og en omkostningseffektivitet, der ikke overstiger 866 kr. pr. kg fjernet kvælstof.
Vådområder er med til at reducere udvaskning af kvælstof til specifikke indre farvande samt give en rigere natur der, hvor de etableres.
Kommunerne kan søge tilskud til forundersøgelse og anlæg hos Miljøministeriet. Ordningen indgår i Landdistriksprogrammet. Lodsejere har også mulighed for at søge om tilskud hos Fødevareministeriet til private projekter. I aftale fra 2009 mellem KL og Miljøministeriet er fastlagt administration, økonomi og rollefordeling mellem involverede parter. Indsatsen er igangsat i 2010.
Gennemførelsen af disse projekter foregår i dialog med bl.a. berørte lodsejere. I den forbindelse skal der indhentes nødvendige myndighedstilladelser, og der skal ske inddragelse af offentligheden efter reglerne for naturforvaltningsprojekter. Reglerne fremgår af bekendtgørelse nr. 1349 af 11. december 2006 om offentlighedens inddragelse ved store naturforvaltningsprojekter.
Øster Alling Våde Enge
I Norddjurs Kommune undersøges mulighederne for at etablere et vådområde i ådalen ved Alling Å på strækningen fra Ny Rævebro ved Vester Alling til "broen ved Øster Alling". Som udgangspunkt undersøges et projektområde på 244 ha med en forventes kvælstoffjernelse på ca. 29 tons pr. år.
Hovedopland 1.6 Djursland
Af Vandplan 1.6 Djursland fremgår, at der ikke skal gennemføres målrettede indsatser med etablering af vådområde til kvælstoffjernelse (eller arealer med periodevis oversvømmede ådale opstrøms søer med henblik på fosforfjernelse).
I det marine opland til Djursland skal der udelukkende gennemføres en supplerende indsats, der alene iværksættes gennem generelle virkemidler som anført ovenfor.
Der er ikke i Norddjurs Kommune udpeget marine områder i eller ved havne som stærkt modificerede, med deraf følgende lempede miljømål.
Fosfor-vådområder
Af Vandplan 1.5 Randers Fjord og 1.6 Djursland fremgår, at der ikke skal etableres arealer med periodevis oversvømmede ådale opstrøms søer med henblik på fosforfjernelse i Norddjurs Kommune i planperioden.