Århundreder: 6. århundrede f.Kr. – 5. århundrede f.Kr. – 4. århundrede f.Kr.
Årtier: 520'erne f.Kr. 510'erne f.Kr. 500'erne f.Kr. 490'erne f.Kr. 480'erne f.Kr. – 470'erne f.Kr. – 460'erne f.Kr. 450'erne f.Kr. 440'erne f.Kr. 430'erne f.Kr. 420'erne f.Kr.
År: 484 f.Kr. 483 f.Kr. 482 f.Kr. 481 f.Kr. 480 f.Kr. – 479 f.Kr. – 478 f.Kr. 477 f.Kr. 476 f.Kr. 475 f.Kr. 474 f.Kr.
501 f.Kr. var et år i det 6. århundrede f.Kr. I samtiden benyttede man i Romerriget den romerske kalender. I Romerriget var det året, hvor Postumus Cominius Auruncus og Titus Lartius var consuler, så året fik navn efter dem: Året for Auruncus' og Lartius' consulat (eller, sjældnere, år 253 Ab urbe condita). Betegnelsen 501 f.Kr. har været brugt siden den tidlige middelalder, hvor Anno Domini-årstal blev fremherskende i Europa.
Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.Den Gyldne Regel eller reciprocitetsetikken er et moralsk princip, som i forskellige varianter kan findes i mange kulturer og religioner. Helt grundlæggende lyder princippet: "Behandl andre, som du selv ønsker at blive behandlet." En negativ formulering, som er lige så universel, findes dog også: "Behandl ikke andre, som du ikke selv ønsker at blive behandlet." Den negative formulering er ofte også kaldet "sølvreglen".
Fra sidste halvdel af det 18. århundrede begyndte der at ske en forandring i dele af Storbritanniens økonomi, som indtil da var baseret på manuelt arbejde og trækdyr. Nu gik udviklingen i retning af maskinbaseret fremstillingsindustri. Det begyndte med mekaniseringen af tekstilindustrierne, udvikling af nye teknologier til fremstilling af jern og en stigende anvendelse af raffineret kul. Udvikling af handelen blev muliggjort ved anlæggelse af kanaler, forbedrede veje og jernbaner. Overgangen til anvendelse af dampmaskiner, som hovedsageligt var drevet af kul, samt større anvendelse af vandkraft og maskiner (fortrinsvis i tekstilindustrien) muliggjorde den dramatiske forøgelse af produktionskapaciteten. Udviklingen af maskinværktøjer udelukkende af metal i de første to årtier af det 19. århundrede gjorde det muligt at fremstille nye produktionsmaskiner til fremstilling i andre industrier. Effekten heraf spredte sig igennem det vestlige Europa og Nordamerika i løbet af det 19. århundrede og påvirkede efterhånden det meste af verden, en proces som i dag fortsætter som industrialisering. Effekten på samfundene var enorm.Den første industrielle revolution, som begyndte i midten af det 18. århundrede, fortsatte over i den anden industrielle revolution omkring 1850, hvor de teknologiske og økonomiske fremskridt tog fart med udviklingen af dampdrevne skibe, jernbaner og senere i det 19. århundrede med benzinmotorer og elektricitet.
Der er bred enighed blandt historikere om, at den industrielle revolution er en af de vigtigste begivenheder i historien. Til gengæld er der uenighed om, hvilken tidsperiode den industrielle revolution skal henføres til. Eric Hobsbawm hævder, at den 'brød ud' i Storbritannien i 1780'erne og først nåede sin fulde udbredelse i 1830'erne eller 1840'erne, mens T.S. Ashton mener, at den udfoldede sig mellem 1760 og 1830.
Nogle historikere fra det 20. århundrede, såsom John Clapham og Nicholas Crafts, har hævdet, at processen med økonomiske og sociale forandringer foregik gradvist, og at begrebet revolution ikke er dækkende for måden, det foregik på. Definitionen og afgrænsningen diskuteres fortsat. BNP pr. indbygger var stort set stabilt før den industrielle revolution og fremkomsten af den moderne kapitalistiske økonomi. Med den industrielle revolution indledtes en æra med økonomisk vækst i indkomsten pr. indbygger i de kapitalistiske økonomier.
Han-dynastiet inddeles i det vestlige eller ældre Han-dynasti (202 f. Kr. — 9 e. Kr.) og det østlige eller yngre Han-dynasti (23—220 e. Kr.). Det vestlige residerede i Chang'an (det nuværende Xi'an), det østlige i Luoyang (i provinsen Henan).Han-dynastiet, grundlagt af Liu Bang (som kejser Gaozu), fyrste af Han, regnes for Kinas første nationale dynasti og betegner Kinas klassiske, i mange henseender mest blomstrende og lykkeligste periode. "Sønner af Han" har kineserne, navnlig i Nord-Kina, kaldt sig ind til nyere tid. I Han-dynastiets tid blev Konfutse den af staten anerkendte, næsten hellige autoritet for alt stats- og privatliv. Under Han blev Kina en bureaukratisk styret embedsstat, hver mand af folket havde muligheden for ad eksaminernes trinstige at nå de højeste værdigheder og embeder.Han-dynastiets betydeligste hersker var kejser Wudi (141—87 f. Kr.), under hvem Kina udvidedes ved kolonisation i stor stil syd for Yangtze-floden og ved erobringer vest på i Turkestan.Virkningen af den kulturelle forbindelse med Indien over Indo-Skythien og Turkestan viser sig også i Kinas religionshistorie. Under kejser Míngdì (57—75 e. Kr.) indførtes buddhismen i Kina; kejseren siges selv i sit 3. regeringsår at have sendt bud til Indien efter buddhistiske præster og bøger. Míngdì fortsatte energisk udvidelses-politikken i Centralasien; hans hærfører Ban Chao nåede på sine erobringstog mod vest det Kaspiske Hav, hvorfra han forberedte et angreb på Romerriget. I året 166 kom til det kinesiske hof en sendefærd af syrisk-romerske købmænd, der menes udsendte af kejser Antun (Marcus Aurelius), en af de få lejligheder, hvor romere og kinesere er kommet i direkte personlig forbindelse. Betegnende for Han-tidens Kina er dets livlige samkvem med den omliggende verden i modsætning til senere tiders isolation. De sidste Han-kejsere var svage skyggefyrster, under hvem centralregeringen mistede enhver myndighed, mens hærførere og statsmænd stredes om magten.
Karl Friedrich Bahrdt (født 25. august 1741, død 23. april 1792) var en tysk rationalistisk teolog og sachsisk præstesøn.
Den kinesiske filosofi består af en række filosofiske traditioner og skoler, der har udviklet sig i Kina siden oldtidenDen kinesiske filosofi opstår mellem det sjette og femte århundrede før vor tidsregning. Den oprindelige filosofi er overvejende politisk filosofi eller livskunst. Den moderne kinesiske filosofi er bredt anlagt.
Der er for få eller ingen kildehenvisninger i denne artikel, hvilket er et problem. Du kan hjælpe ved at angive troværdige kilder til de påstande, som fremføres i artiklen.Konfucianismen er en filosofi med ophav i Kina. Konfucianismen kan ses som en "statsideologi", og er hierarkisk orienteret (til forskel fra taoismen og buddhismen). Den regnes for grundlagt af Konfutse, som sandsynligvis var en yngre samtidig til Lao-tse.
Navnet kommer fra latin Confucius, en latinisering af kinesisk Kongfutsi (= læremester Kong), foretaget af jesuitterne i 1600-tallet, da de som missionærer i Kina introducerede Konfutse for Europa.
Kyūjutsu (弓術, Kyūjutsu) er japansk bueskydning, som i tidligste tider kun den Japanske adel benyttede sig af, og senere de tjenende samuraierne benyttede sig af. Bueskydning have tre specielle relationer som den dag i dag adskiller japansk bueskydning fra vestlig. På den ene side en intim relation med den japanske Shinto religion, og på den anden side var den en integreret del af det kejserlige hofs ritualer, under indflydelse af kinisisk Konfutse ceremoniel. Derudover gik adelen på buejagt, og dyrkede fra de tidligste tider forskellige konkurrence former til hest og fods, for at holde deres træning vedlige til krigsbrug. Bland Adelen og ved hoffet var konkurrence med store præmier også blevet populære i Heian perioden (794 til 1185). På den tredje side anvendte den japanske kriger bue og pil under krigsførelse, hvor formålet var at ramme fjenden og trænge igennem til fjenden.
En mand er et voksent menneske af hankøn; det vil sige af arten Homo sapiens. Betegnelsen mand anvendes normalt kun om en fuldvoksen person, mens "dreng" er den normale betegnelse for et hankønnet barn eller ung person.
Oprindeligt brugt om gifte mænd – i modsætning til en karl.
Meritokrati (af merit, fra latin: mereō, "jeg fortjener", og -krati, fra oldgræsk: κρατος, krátos – "styre") er en politisk styreform hvor magten uddeles til dem der anses for at fortjene den, altså på basis af merit. Man kan få magten i et sådant system ved at klare sig godt i eksaminationer og/eller ved at kunne demonstrere indsigt, kunnen, viden og erfaring inden for et relevant område.
I nutiden finder man bl.a. regeringer med meritokratiske idealer i Storbritannien, Singapore og Ecuador. Storbritanniens regeringsleder Theresa May ønsker at Storbritannien bliver et godt meritokrati. Det Singaporeanske parti, People's Action Party, der udgør regeringen, har beskrevet meritokrati som et af deres fire vigtigste idealer. Ecuadors Arbejdsministerium implementerer meritokratiske idealer for embedsmændene.