Navn: Maja Ellegaard-Petersen
Stilling: Faglitterær formidler ved Ballerup Bibliotekerne/Borupgaard Gymnasium fra 1. august 2018.
Uddannelse: Bibliotekar DB, 2003
Tidligere: Gymnasiebibliotekar ved Roskilde Katedralskole
Du er skiftet fra et gymnasiebibliotek til et folkebibliotek. Hvordan oplever du det?
- Det er faktisk ikke så stort et skifte, fordi jeg i min nye stilling på Ballerup Bibliotekerne har en delt stilling mellem at være på folkebiblioteket og 15 timer ugentligt på Borupgaard Gymnasium, hvor jeg har ansvaret for deres studiecenter, bibliotek og undervisning i informationskompetencer. Det var netop samarbejdet mellem gymnasium og bibliotek, der gjorde, at jeg søgte denne stilling. Men det er selvfølgelig også en udfordring at skulle være to steder og lære to nye arbejdspladser at kende samtidig. Bare det at koordinere sin kalender mellem to arbejdspladser er en udfordring, og jeg gør meget ud af at eleverne ved, hvornår jeg er på gymnasiet, og hvornår de kan finde mig på en vagt på folkebiblioteket.
Hvordan oplevede du den første måned på Ballerup Bibliotekerne?
- Den første måned brugte jeg på at lære folkebiblioteksverdenen at kende igen, og jeg er allerede med i nogle spændende projekter – blandt andet kulturvandringer i et boligområde, hvor deltagerne lærer om områdets kultur og historie, og hvor vi er to bibliotekarer, der fortæller om relevant litteratur undervejs. Jeg har tidligere arbejdet på et folkebibliotek, så opgaverne omkring formidling af litteratur og arrangementer er ikke fremmede for mig.
Hvordan oplever du at have kolleger med samme faglighed som dig selv?
- Jeg får det bedste af begge verdener. Jeg har stadig gymnasielærerkolleger, men nu har jeg også bibliotekarkolleger og kan samarbejde med begge faggrupper. Eksempelvis har vi i Ballerup Bibliotekerne haft et arrangement med foredrag af en Shakespeare-forsker og skuespil, hvor elever fra skuespilskolen spillede nogle af rollerne. Men en af rollerne blev spillet af en robot, vi har på biblioteket. Så det var robotteknologi, litteratur og drama i samme arrangement. Derfor kontaktede jeg lærere, der underviser i drama, it og engelsk på gymnasiet og foreslog, at de kom til arrangementet med en klasse. Det var der flere, der gerne ville, og det viser, at det giver god mening at være begge steder, fordi jeg kan bygge bro mellem de to institutioners aktiviteter.
Tidligere var du fuldtidsansat på et gymnasium, hvor du nu har 15 timer. Kan du nå det, du gerne vil?
- Jeg har faktisk lige så meget tid til biblioteksvirksomhed og undervisning, som jeg havde på Roskilde Katedralskole, fordi jeg dér brugte en del tid på gymnasiets bogdepot, hvilket jeg ikke gør nu. De har taget godt imod mig på gymnasiet, hvor jeg har deltaget i idrætsdagen og lige nu er involveret i et innovationsforløb for 2.g’erne om FN’s verdensmål. Her er det også en fordel, at Ballerup Bibliotekerne har et makerspace, så de kan printe i 3D, skære i træ og printe på t-shirts. Det sikrer jeg så, at gymnasieeleverne ved, at de kan gøre brug af.
Hvad er den største forskel mellem folke- og gymnasiebiblioteket?
- Folkebiblioteket kan godt lave for eksempel et arrangement, hvor vi rykker hurtigt og med kort varsel, men det kan man ikke i forhold til lærernes årsplaner. De har brug for at vide tingene i god tid. Og så skal man i gymnasieverdenen kunne tale med om læreplaner og didaktik og oversætte det, vi laver på biblioteket, så det giver mening i gymnasiet. Men grundlæggende har vi jo de samme interesser; at give eleverne kultur, viden og redskaberne til at finde det, de har brug for.