Dysseværket – Gladsaxebladet
11. mar 2014, 13:00
Dysseværket
Dysseværket var et teglværk, der lå mellem Lyngbyvej og Ellemosevej samt Dyssegårdsvej og Teglværksbakken
Dysseværket var et teglværk, der lå mellem Lyngbyvej og Ellemosevej samt Dyssegårdsvej og Teglværksbakken.
Selve gården lå, hvor Dyssegårdskirken ligger i dag, op til Dyssebakken og Ewaldsbakker. Her ses bevaret den dysse (som snarere er en kæmpehøj), som kendes i dag som Ewalds Høj)
Navnet Ewald refererer til nationalskjalden Johs. Ewald, som i stil med sit smukke digt ”Philet” (Menneskevennen) skildrer landskabet – og grev Bernstorffs gode gerninger med bondereformerne.
Gården var en udflyttergård fra Gentofte By som blev drevet som almindelig bondegård fra 1760erne til 1890erne, hvor den blev erhvervet af den kendte og berygtede politiker og højesteretssagfører P. A. Alberti, som blev justitsminister og i ½1908 blev afsløret som storsvindler.
Alberti var en dreven spekulant, som så muligheder i Dyssegården, dels fordi der var store lerforekomster, og dels fordi hovedstadens vækst på et vist tidspunkt måtte nå til Dyssegårdskvarteret. Og så var vejen banet for udparcellering, udstykning til villagrunde og dermed store spekulationsgevinster.
I 1896 sang landbrugssamfundet på sidste vers, og Dyssegårdens sidste gårdejer, Rasmus Olsen, solgte sin ejendom til højesteretssagfører Peter Adler Alberti, som havde fået øje på de store lerforekomster på området.
Det viste sig, at leret var blandet kalk og sten og derfor måtte gennemgå en slemningsproces, så det aldrig blev den store økonomiske succes.
Leret var så hårdt, at de først måtte hakkes og senere henlægges et år i bassiner.
På kortet ses det store anlæg, der strakte sig fra Lyngbyvej til den nuværende skole med omfangsrige gruber og haller på begge sider af den nuværende Dyssegårdsvej.
Men Albertis investering fik en brat ende, da han afsløredes som storsvindler.
Og da han havde drømt om at nyde frugten af sine investeringer og fup-arrangementer – ja, så sad han i Horsens Tugthus og lavede tøjklemmer.
Værket blev i 1909 overtaget af A/S Nykalkbrænderi og i 1918 af et konsortium med henblik på villaudstykning.
Dysseværket med det store anlæg ses mellem Lyngbyvej og Slangerupbanen på et kort fra 1915 umiddelbart før det blev nedlagt.
Teglværket på Dyssegårdens grund blev oprettet i 1896. Fundamentet til den gigantiske skorsten kom for en dag,
da villaen på Stenagervej 12 skulle udvides med en tilbygning.
En US-pilot blev reddet-
Lyngbakkegård i Buddinge
Hun skal til EM