Carlsberg - rammelokalplan - PDF
Download "Carlsberg - rammelokalplan"
1 En tæt stationsnær by - Blandede funktioner, herunder både boliger, erhverv, kultur, institutioner og detailhandel - Liv 24 timer i døgnet - Social, økonomisk og miljømæssigt bæredygtig by Carlsberg - rammelokalplan
2 Complexity - connections and relations preservation basements density high - rises scale a hierarchy of public space degrees of public access mixed function public space wind climate gardens and trees 2 edge zones active facades city life trafic sustainability citizen participation
3 Arkitektkonkurrence bearbejdning lokalplan strategier og projekter Kommuneplantillæg/kommuneplan 09 + Udbygningsaftale + Rammelokalplan for hele området (33 ha, m 2 ) heraf detailbestemmelser t l for underområde samt for infrastruktur, større pladser, genanvendelse nedrivning af eksisterende byggeri.
4 Bæredygtighed i lokalplanen Bæredygtighed: Området udpeges som lavenergiområde efter laveste energiklasse i gældende bygningsreglement. g g Der skal etableres anlæg til opsamling af regnvand fra tage til brug i forbindelse med de rekreative vandelementer. Andre: Beliggenhed midt i byen, bruger eksisterende infrastruktur, let tilgængelig kollektiv transport, tæt by med kritisk masse, bevaring og genbrug af bygninger, brug af overfladevand 4 i byrum, funktionsblanding, boliger placeres over erhverv, fodgængervenligt miljø, cykelforbindelser, tilpasning til nabokvarterer, menneskelig skala, byrum og haver, nærgenbrugsstation.
5 Planinstrumenter Kommuneplantillæg, udbygningsaftale Emne Vision Andre instrumenter eller aftaler. + Hvad fik vi ikke med?
6 Kommuneplantillæg: Høj tæthed (185 %) Stationsnærhed Rammelokalplan er langtidsholdbar. Høj tæthed: Bebyggelsesprocent på max. 185 i gennemsnit. Integration med byen: Stiforbindelser. Tilpasning i til bygningstyper og størrelser + beplantning. Human skala: Snævre gaderum og intime pladser. Karreer i 4-6 etager. Opdeling i byhuse (max m 2 ). Funktionsblanding (også på bygningsniveau): Højdegrænser for boliger og erhverv + snævre gadeprofiler + opdeling i mindre byhuse = flere funktioner i samme bygning (med boliger øverst). Miljømæssig bæredygtighed Bæredygtighed i bred forstand. Miljørigtige principper integreret med arkitekturen, lavenergibyggeri, opsamling og genbrug af regnvand. CO 2 -neutralt område
7 Bygningsstruktur og blandet anvendelse. Minimums boligstørrelser (75 m 2 ) men mulighed for op til 10 % små lejligheder. Social bæredygtighed 7 bevarede bygninger øremærkes til bæredygtighed offentlige funktioner (3/4). Livet skal kunne leves fra vugge til grav. Midlertidige aktiviteter mulige jf. anvendelsesbestemmelse. Variation af byrum (byrumsbestemmelser). En københavnsk model for billige boliger Kommuneplantillæg: Ca boliger Ca arbejdspladser Carlsberg udtaler at de vil lave 300 billige boliger i området. Hvad fik vi ikke med? Diversitet i boligstørrelser, ejerform og prisniveau. Billige boliger.
8 Udbygningsaftale: Proportionalitet i betalingen til anlæg mellem KK og Carlsberg Kommuneplantillæg: m 2 butikker Høj tæthed (ca. 185%) Høj tæthed Mulighed for forskellige former for erhverv. Økonomisk bæredygtighed Andre: Inddrage investorer og bygherrepartnere Hvad fik vi ikke med? Totaløkonomiske beregninger Carlsbergs sociale ansvarlighed som brand Variation i erhverv
9 Miljømæssig bæredygtighed Kommuneplantillæg: Lavenergiområde Energi Partnerskabsaftale om CO 2 -udledning 2 g Lavenergiområde. Ny bebyggelse som lavenergi klasse 1. Lysforhold: Skrå højdegrænseplan for boliger og erhverv. Boliger placeres øverst. Boliger over 3. etage langs visse gadestræk (tryghed). Facader og tage kan bruges til solceller. Hvad fik vi ikke med? CO 2 neutral bydel Vedvarende energi Energikrav til den eksisterende bebyggelse Orientering af bygninger ift. sollys Konsekvenser af højhuse KK overtager drift af vejbelysning og har derfor indflydelse??? Politisk vedtagelse: Tilslutning til fjernvarme
10 Miljømæssig bæredygtighed Krav om kvartermiljøstation som fællesanlæg + eventuel dispensation hvis bedre affalds-strategi. Bygningsoverflader i genanvendelige eller naturlige materialer. Bevaring af bygninger. Affald/materialer Affaldsstrategi under udarbejdelse Affaldsregulativ Hvad fik vi ikke med? Genanvendelse af materialer på stedet. Materialekredsløb. Minimering af affaldsproduktion. Affaldsløsninger: Centralsug for dagrenovation. Affaldssortering. Lokale genbrugsstationer. Kompostering af køkkenaffald.
11 Miljømæssig bæredygtighed Krav til belægningstyper i visse byrum. Rekreative vandelementer i 8 byrum Krav om opsamling af regnvand fra tage til rekreative vandelementer. Flade tage skal så vidt muligt være grønne. Vand Hvad fik vi ikke med? Klimasikring. Lokal genanvendelse af regnvand. Brug af regnvand i bygninger. Minimere vandforbrug. Minimering af spildevand til rensning. Håndtering af sekundavand. Permeable belægninger. Spildevandsplan: Lokal håndtering af regnvand ved grundareal > 300 m 2. Samlet plan for håndtering af regnvand.
12 Miljømæssig bæredygtighed Udbygningsaftale: Udgangspunkt i omgivende vej og stinet. Carlsberg ansvarlig for overordnet tilslutning til vej, sti og bane. Kommuneplantillæg: Stationsnærhed: S-togsstation flyttes. Trafik Trafikal struktur med få overordnede veje. Ny vejbro over banen som fællesanlæg. Parkering under terræn i periferi. Overvejende Shared Space. Meget detaljerede vejprofiler. Hvad fik vi ikke med? Prioritering af kollektiv trafik En bilandel i retning af 1/6 Obligatoriske delebilsordninger Branding af bæredygtig profil
13 Ønsker til Planloven.. Muligheder i :Tekniske løsninger knyt an til dynamiske reglementer som fx Bygningsreglement (mulig med bestemmelser om lavenergi klasse) Muligheder i udbygningsaftale eller andre aftaler med udvikler/grundejer. Tydeliggør prioriteringer it i fx integrer miljøvurdering, i bæredygtighedsværktøj d
Reportage fra workshop i København 11. oktober 2010
Reportage fra workshop i København 11. oktober 2010 Baggrund for initiativet: I forbindelse med beslutning om skærpede krav til energiklasse 1 for nybyggeri i Århus Kommune i lighed med flere andre kommuner