Multimodalitet handler i bund og grund om, hvordan forskellige formidlingsmåder supplerer eller understøtter hinanden. Det kan være tekst, billeder, film, grafer, bokse og forskellige medier.
Kopier linkhttps://www.videnomlaesning.dk/tidsskrift/tidsskrift-nr7-multimodalitet/
Viden om Literacy 7: Multimodalitet
Multimodale tekster er vor tids kommunikationsform. Forskellige medier som aviser, tv og bøger har længe udnyttet det meningspotentialet som ligger i at kombinere verbalsprog, lyd og billeder på forskellige måder. I denne artiklen introduceres og drøftes, hvad der menes med multimodalitet, og der tilbydes nogle analyseredskaber fra socialsemiotisk multimodalitetsteori.
De læremidler, vi analyserer i Læremiddel.dk, er generelt kendetegnet ved en udpræget mangel på: a) metakognitive opgaver, der styrker den faglige læsning af læremidler – herunder en multimodal læse-forståelse; b) lærervejledninger, der støtter lærerens brug af modaliteter og multimodalitet i undervisningen; c) kreativ og flertydig multimodalitet, der udfordrer eleverne og imødekommer et behov for at udvikle forskelligartede fortolkningskompetencer og læseforståelsesstrategier. Derfor må lærerne kompensere for denne mangel. Til det formål kan de benytte to skemaer, der bliver præsenteret i denne artikel – et for repræsentationsformer og et for multimodalitet. De to skemaer er udviklet til brug for læremiddelanalyse og planlægning af multimodal undervisning. Artiklen afrundes med et eksempel på et multimodalt læremiddel: Kolorit – matematik for fjerde klasse.
Af Marianne Würtz
Af Hedvig Godsk og Louise Ploug Poulsen
Hjemmesider, fagbøger og computerspil er bare nogle af de medier elever bliver præsenteret for i folkeskolen, men de har fået en undervisning i en lineær læsning, hvilket vanskeliggør læsningen af netop disse medier. Det kræver en undervisning i multimodal læsning. Forfatterne giver et bud på, hvordan en sådan undervisning kan tilrettelægges gennem computerspillet World of Warcraft.
Skal det skæres ud i pap? Ja tak! Om animations-pædagogikkens muligheder for at udvikle læseforståelse...
Af Hanne Pedersen, Aase Holmgaard, Sanne Lindekilde, Jette Hagelskjær
Af Henny Dalsgaard Stouby
I Fælles Mål for dansk 2009 er et af trinmålene efter 9. klassetrin, at eleverne kan, “foretage målrettet og kritisk søgning af faglitteratur i digitale medier til opgaveløsning”. Artiklen argumenterer for, at vi må revitalisere arbejdet med kritisk kommunikativ kompetence i det hele taget, hvis eleverne skal formå at leve op til målsætningen. De afgangselever, der var informanter i den undersøgelse, som udgør grundlaget for artiklen, havde nemlig retorisk bevidsthed om, at de skulle være kritiske, men de var ude af stand til at udmønte deres viden i en hensigtsmæssig praksis.
Foromtale af Computerspillets fortællinger
Det er altid en diskussion værd, om det er betænkeligt at bruge børns leg til andet en det, det er: leg. Især i skolesammenhæng. Hvor går grænsen mellem verden udenfor og verden indenfor skolen? Forventes det, at børn hænger deres jakker og erfaringer i garderoben, eller inddrages de sidste i undervisningen? Carina Fast slog med sin doktordisputats: Sju barn lär sig läsa och skriva fast, at børn har endog store kompetencer fra verden udenfor, som skolen med fordel kunne gøre brug af, når den skal møde barnet, der, hvor det er. De nye Fælles mål åbner ikke blot den mulighed, men påpeger endog, at det, der hidtil har været børns hjemmeverden, skal inddrages i skolen. Slutmålet for delområdet Læse slår fast, at eleverne skal kunne: forholde sig analytisk og reflekteret til tekster og andre udtryk fra forskelligartede medier. I undervisningsvejledningen uddybes det. Her står under fjerde forløb bag en af dot’sene, at undervisningen især skal omfatte: andre udtryksformer, fx drama, billeder, lyd, film, dokumentarfilm, tegninger, præsentationer og computerspil. Så computerspil er hermed blevet en skolsk aktivitet og er rykket ind blandt tegneserier, film og litteratur.
Anmeldelse af Læsedidaktik – efter den første læseundervisning
Af Pia Mortensen
Hvordan skal arbejdet med den videregående læsning gribes an? Læsedidaktik – efter den første Læseundervisning giver et bud. Bogen er skrevet af Astrid Roe, som siden 1998 har haft det nationale ansvar for læsning i PISA i Norge og har mange års erfaring med læseundervisning i overbygningen. Læsedidaktik udkom i Norge i 2008 og er nu oversat til dansk. Bogens fokus er den videregående læsnings hvad, hvordan og hvorfor og er delt op i tre dele. Bogen har fat i både teori og praksis og er anvendelig både for lærere på mellemtrin og i udskolingen, samt lærerstuderende, som skal arbejde med den videregående læsning.