Funktionsniveau blandt 60-årige og derover - PDF
Download "Funktionsniveau blandt 60-årige og derover"
1 Anne Illemann Christensen Heidi Amalie Rosendahl Jensen Ola Ekholm Michael Davidsen Knud Juel Statens Institut for Folkesundhed Funktionsniveau blandt 60-årige og derover Resultater fra Sundhedsog sygelighedsundersøgelsen 2013
2 Funktionsniveau blandt personer på 60 år og derover. Resultater fra Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 Anne Illemann Christensen Heidi Amalie Rosendahl Jensen Ola Ekholm Michael Davidsen Knud Juel Copyright 2016 Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet Grafisk design: Trefold Uddrag, herunder figurer og tabeller, er tilladt mod tydelig gengivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende publikation, bedes sendt til Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet. Elektronisk ISBN: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet Øster Farimagsgade 5A, 2. sal 1353 København K Rapporten kan downloades fra Funktionsniveau blandt personer på 60 år og derover. Resultater fra Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 Statens Institut for Folkesundhed 1
3 Funktionsniveau blandt personer på 60 år og derover Vi lever længere og længere, og både andelen og antallet af ældre i befolkningen vokser. I 2015 var der ifølge Danmarks Statistik 1,39 millioner personer på 60 år eller derover i Danmark, svarende til omkring 25 % af hele befolkningen. I 2050 forventes dette at stige til 1,88 millioner, svarende til 30 % af hele befolkningen (1). Udviklingen kan tilskrives en kombination af små fødselsårgange og en øget middellevetid. Forekomsten af sygdomme stiger med alderen, og sygehusforbruget er således størst i de ældste aldersgrupper (2). Med udviklingen i befolkningssammensætningen med et stigende antal ældre forventes der derfor en tilsvarende stigning i den såkaldte ældreforsørgerbyrde, som blandt andet inkluderer stigende udgifter til pleje og serviceydelser til ældre samt øgede udgifter til de ældres brug af sundhedsvæsenet. Dertil kommer også øgede udgifter til indsatser i en række andre forvaltningsområder (det sociale område, det kulturelle område, den fysiske planlægning mv.), der skal medvirke til at skabe gode levevilkår for de ældre (2,3). En positiv udviklingstendens er, at samtidig med at både andelen og antallet af ældre borgere vokser, så får de ældre flere år med godt helbred. Det viser en undersøgelse af udviklingen i ældres helbred fra 2010 til 2013 (4). Tabel 1 viser antal forventede restleveår med fremragende, vældigt godt eller godt helbred (gode leveår) for 65-årige mænd og kvinder samt den procentvise andel af den forventede restlevetid, der er med fremragende, vældig godt eller godt helbred (andelen af restlevetiden med gode leveår). Det fremgår, at i 2010 kunne en 65-årig mand forvente at leve 12,6 år med et fremragende, vældigt godt eller godt helbred (77,5 % af restlevetiden). I 2013 var det steget til 13,3 år (78,6 % af restlevetiden). En 65-årig kvinde kunne i 2010 forvente 13,6 restleveår med et fremragende, vældig godt eller godt helbred (70,9 % af restlevetiden). Antal forventede gode leveår steg svagt til 14,3 år i 2013 (72,4 % af restlevetiden). For både mænd og kvinder er både antal af og andelen af gode leveår således steget svagt fra 2010 til Tabel 1. Antal forventede restleveår med fremragende, vældig godt eller godt helbred (gode leveår) samt andelen (i procent) af den forventede restlevetid med gode leveår for 65-årige mænd og kvinder Antal gode leveår Andel af restlevetid med gode leveår (%) Antal gode leveår Andel af restlevetid med gode leveår (%) ,6 77,5 13,6 70, ,3 78,6 14,3 72,4 Sundhedsstyrelsen, 2014 (4) Med stigende alder følger der ofte en nedsat kognitiv og fysisk funktion. Generelt klarer mennesker fysiske og kognitive test bedst i års alderen, og selv om der er stor forskel på mængde og kvalitet af data inden for de forskellige måleområder, så er det generelle billede, at der i gennemsnit er et lineært fald i de fleste funktioner fra 30-års alderen. Endvidere stiger forekomsten af behandlingskrævende sygdomme, såsom hjerte-kar-sygdomme, kræft og slidgigt, med stigende alder, hvilket også påvirker funktionsniveauet (2). At blive ældre medfører derfor ofte tab af fysisk funktionsevne og dermed et vist tab af livskvalitet. Statens Institut for Folkesundhed 2
4 I Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 blev fysisk funktionsniveau målt ved forskellige spørgsmål, der efterfølgende opgøres som to indeks ét for god mobilitet og ét for gode kommunikationsfærdigheder. En person har god fysisk mobilitet, hvis han eller hun uden besvær kan: gå 400 meter uden at hvile. gå op eller ned ad en trappe fra en etage til en anden uden at hvile. bære 5 kg (fx indkøbsposer). En person har gode kommunikationsfærdigheder, hvis han eller hun uden besvær kan: læse en avistekst (evt. med briller, hvis det normalt bruges). høre, hvad der bliver sagt under en normal samtale mellem 3 eller flere personer (evt. med høreapparat, hvis det normalt bruges). På hvert af spørgsmålene til de to indeks blev svarpersonerne bedt om at vurdere deres funktionsniveau på en skala fra Ja, uden besvær over Ja, med lidt besvær, Ja, med noget besvær og til Nej, slet ikke. God fysisk mobilitet og gode kommunikationsfærdigheder er vigtige sundhedsparametre og relevant i forhold til planlægning og prioritering. Som tidligere skrevet er der en stærk sammenhæng mellem funktionsniveau og brug af sundhedsvæsenet og udgifter i andre forvaltningsområder. Eksempelvis har funktionsniveau betydning for, hvor længere den ældre kan være i eget hjem. Det fremgår af tabel 2, at andelen, der oplyser, at de uden besvær kan udføre de pågældende aktiviteter, falder med stigende alder for både mænd og kvinder. Det fremgår endvidere, at i alle aldersgrupper kan en mindre andel af kvinder end af mænd uden besvær gå 400 meter, gå op og ned ad en trappe og bære 5 kg. Omvendt kan en større andel af kvinder end af mænd uden besvær høre en normal samtale og uden besvær læse en avistekst. Tabel 2. Andel mænd og kvinder på 60 år eller derover, der uden besvær kan udføre en række dagligdagsfunktioner. Procent år år 75 år Alle Mobilitet Kan uden besvær gå 400 meter 85,4 80,5 59,5 76,2 Kan uden besvær gå op og ned ad en trappe 81,7 79,3 58,9 74,5 Kan uden besvær bære 5 kg 85,1 82,7 66,4 79,0 Kommunikationsfærdigheder Kan uden besvær læse en avistekst 87,5 87,4 72,1 83,3 Kan uden besvær høre en normal samtale 63,9 58,8 37,4 54,5 Mobilitet Kan uden besvær gå 400 meter 80,6 78,5 49,1 69,7 Kan uden besvær gå op og ned ad en trappe 75,0 73,9 44,2 64,6 Kan uden besvær bære 5 kg 68,9 59,4 29,3 52,2 Kommunikationsfærdigheder Kan uden besvær læse en avistekst 90,7 86,6 77,6 84,8 Kan uden besvær høre en normal samtale 81,5 73,6 57,0 70,4 Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 Statens Institut for Folkesundhed 3
5 Spørgsmålene omkring fysisk funktionsniveau har indgået i Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne siden I 1987,1994, 2000 og 2005 er oplysningerne indsamlet ved et personligt interview, og i 2010 og 2013 ved et selvadministreret spørgeskema. Der er dokumenteret en række problemer ved sammenligninger af SUSY-undersøgelsen i 2010 med de tidligere undersøgelser (5). Fysisk funktionsniveau er en af de indikatorer, der vurderes at være påvirket af dataindsamlingsmetoden. Statens Institut for Folkesundhed har derfor valgt i denne rapport tydeligt at markere de situationer, hvor det vurderes, at dataindsamlingsmetoden har betydning for den aktuelle indikator, og at sammenligning over tid derfor ikke er mulig. Markeringen sker ved en stiplet linje mellem 2005 og 2010 i både tabeller og figurer, der viser udviklingen over tid. Baggrunden for den foretagne vurdering er beskrevet mere detaljeret i et tidligere notat (5). For en beskrivelse af undersøgelsens baggrund, formål, materiale og metode henvises der til rapporten Materiale og metode. Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 (6). I de følgende opslagstabeller gives en mere detaljeret beskrivelse af andelen, der har god fysisk mobilitet, og andelen, der har gode kommunikationsfærdigheder. Referencer 1. Danmarks Statistik. Danmark Statistikbank Christensen K. Ældre. I: Kjøller M, Juel K, Kamper-Jørgensen F, red. Folkesundhedsrapporten Danmark København: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, Kjøller M, Davidsen M, Juel K. Ældrebefolkningens sundhedstilstand i Danmark - analyser baseret på Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 og udvalgte registre. København: Sundhedsstyrelsen, Sundhedsstyrelsen. Danskernes Sundhed Den Nationale Sundhedsprofil København: Sundhedsstyrelsen, Christensen AI, Davidsen M, Ekholm O, Juel K. Befolkningsundersøgelser om sundhed og sygelighed baseret på henholdsvis personligt interview og selvadministreret spørgeskema. En sammenligning af forekomsten af udvalgte indikatorer. København: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, Ekholm O, Christensen AI, Davidsen M, Juel K. Materiale og metode. Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen København: Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, Statens Institut for Folkesundhed 4
6 Tabel 3. Andel med god mobilitet blandt 60-årige eller derover Procent OR 95 % sikkerhedsgrænser Antal svarpersoner År ,4 0,89 (0,77;1,03) ,1 1,00 (0,87;1,16) ,2 1,58 (1,43;1,74) ,3 1,72 (1,56;1,90) ,9 1,02 (0,94;1,12) ,8 1, år 77,8 1, år 71,9 0,73 (0,56;0,94) år 47,7 0,26 (0,20;0,34) 585 Alle mænd 67, år 61,9 1, år 54,2 0,73 (0,59;0,89) år 22,7 0,18 (0,14;0,23) 711 Alle kvinder 46, Uddannelse Grundskole 42,2 0,42 (0,33;0,52) 834 Kort uddannelse 60,2 0,67 (0,55;0,81) Kort videregående uddannelse 63,4 0,75 (0,55;1,03) 302 Mellemlang videregående uddannelse 67,4 1, Lang videregående uddannelse 75,6 1,18 (0,85;1,64) 357 Anden uddannelse 47,0 0,46 (0,34;0,63) 306 Samlivsstatus Gift 64,1 1, Samlevende 60,5 0,75 (0,56;1,02) 214 Enlig (separeret, skilt) 50,1 0,59 (0,47;0,75) 395 Enlig (enkestand) 32,5 0,53 (0,44;0,63) 804 Enlig (ugift) 58,9 0,77 (0,56;1,08) 196 Etnisk baggrund Dansk 56,7 1, Anden vestlig 48,9 0,69 (0,47;1,04) 136 Ikke-vestlig 31,5 0,26 (0,15;0,44) 67 Region Hovedstaden 55,0 0,99 (0,88;1,11) Sjælland 54,4 0,94 (0,82;1,08) 797 Syddanmark 56,3 0,99 (0,87;1,12) Midtjylland 55,7 0,98 (0,86;1,10) Nordjylland 59,3 1,12 (0,94;1,33) 513 Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne Statens Institut for Folkesundhed 5
7 God mobilitet Køn og alder: I 2013 har i alt 55,8 % af befolkningen i alderen 60 år eller derover god mobilitet. Andelen er større blandt mænd (67,0 %) end blandt kvinder (46,0 %) og falder markant med stigende alder. Uddannelse: Der ses en sammenhæng mellem højeste fuldførte uddannelsesniveau og forekomsten af personer med god mobilitet. Jo højere uddannelsesniveau, desto højere forekomst. Samlivsstatus: Blandt enlige (separerede, skilte og enkestand) er der en lavere forekomst af personer med god mobilitet end blandt gifte. Etnisk baggrund: Andelen med god mobilitet er mindre blandt personer med ikke-vestlig baggrund (31,5 %) end blandt personer, der har dansk baggrund (56,7 %). Blandt personer med anden vestlig baggrund er andelen 48,9 %. Region: Forekomsten af personer med god mobilitet i de fem regioner afviger ikke nævneværdigt fra landsgennemsnittet. Udvikling: Forekomsten af denne indikator vurderes at være påvirket af dataindsamlingsmetoden, og 2010 og 2013 er derfor ikke direkte sammenlignelig med de tidligere år. Andelen med god mobilitet stiger i perioden 1987 til 2005 (tabel 3). Stigningen ses i alle køns- og aldersgrupper (figur 2). Forekomsten i 2010 adskiller sig ikke nævneværdigt fra forekomsten i 2013 (tabel 3). Figur 2. Andel med god mobilitet blandt 60-årige eller derover Procent år år 75 år Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne % år år 75 år Statens Institut for Folkesundhed 6
8 Tabel 4. Andel med gode kommunikationsfærdigheder blandt 60-årige eller derover Procent OR 95 % sikkerhedsgrænser Antal svarpersoner År ,7 1,43 (1,25;1,65) ,8 1,62 (1,40;1,87) ,6 1,80 (1,63;1,98) ,9 1,46 (1,33;1,60) ,8 1,14 (1,05;1,25) ,1 1, år 57, år 54,1 0,86 (0,70;1,06) år 32,3 0,35 (0,27;0,44) 587 Alle mænd 49, år 77, år 67,2 0,59 (0,47;0,74) år 48,9 0,28 (0,22;0,35) 706 Alle kvinder 64, Uddannelse Grundskole 48,2 0,46 (0,37;0,57) 837 Kort uddannelse 58,2 0,64 (0,54;0,78) Kort videregående uddannelse 58,6 0,70 (0,52;0,93) 301 Mellemlang videregående uddannelse 69, Lang videregående uddannelse 65,7 1,00 (0,75;1,34) 357 Anden uddannelse 58,5 0,73 (0,54;1,00) 302 Samlivsstatus Gift 58, Samlevende 66,8 1,37 (0,99;1,89) 210 Enlig (separeret, skilt) 62,4 1,02 (0,80;1,29) 391 Enlig (enkestand) 47,6 0,69 (0,58;0,83) 802 Enlig (ugift) 60,5 1,07 (0,77;1,47) 198 Etnisk baggrund Dansk 57, Anden vestlig 56,5 0,87 (0,59;1,30) 134 Ikke-vestlig 34,2 0,30 (0,17;0,52) 67 Region Hovedstaden 60,1 1,16 (1,04;1,30) Sjælland 56,4 1,00 (0,87;1,14) 796 Syddanmark 56,1 0,97 (0,87;1,10) Midtjylland 56,5 1,00 (0,88;1,13) Nordjylland 54,0 0,89 (0,76;1,05) 513 Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne Statens Institut for Folkesundhed 7
9 Gode kommunikationsfærdigheder Køn og alder: I 2013 angiver i alt 57,1 % af befolkningen i alderen 60 år eller derover, at de har gode kommunikationsfærdigheder. Det gælder for 49,3 % blandt mænd og 64,0 % blandt kvinder. Andelen med gode kommunikationsfærdigheder falder med stigende alder. Uddannelse: Forekomsten af personer med gode kommunikationsfærdigheder stiger overordnet med stigende uddannelsesniveau. Samlivsstatus: Forekomsten af personer med gode kommunikationsfærdigheder er lavest blandt enlige (enkestand). Etnisk baggrund: I gruppen med ikke-vestlig baggrund er der en lavere forekomst af personer med gode kommunikationsfærdigheder end i gruppen med dansk baggrund. Region: Sammenlignet med landsgennemsnittet ses der en højere forekomst af personer med gode kommunikationsfærdigheder i Region Hovedstaden. Udvikling: Forekomsten af denne indikator vurderes at være påvirket af dataindsamlingsmetoden, og 2010 og 2013 er derfor ikke direkte sammenlignelig med de tidligere år. Overordnet stiger forekomsten af personer med gode kommunikationsfærdigheder i perioden 1987 til 2000, mens den falder fra 2000 til Forekomsten falder ligeledes i perioden 2010 til 2013 (tabel 4). Figur 3. Andel med gode kommunikationsfærdigheder blandt 60-årige eller derover Procent år år 75 år % år år 75 år Sundheds- og sygelighedsundersøgelserne Statens Institut for Folkesundhed 8
Ældrebefolkningens sundhedstilstand i Danmark - analyser baseret på Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005 og udvalgte registre 2010 - analyser baseret på Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2005
Kapitel 4. Sundhed og helbredsrelateret livskvalitet
Kapitel 4 Sundhed og helbredsrelateret livskvalitet Kapitel 4. 4. Sundhed og helbredsrelateret livskvalitet I dette kapitel sættes der fokus på den subjektive, oplevelsesmæssige dimension af sundhed og