Den yderste venstrefløj: 18. maj udstiller magten som et voldsapparat, der er villig til at slå ihjel - politiken.dk
Sammenstød. Billede fra natten efter folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen 18. maj 1993.
Sammenstød. Billede fra natten efter folkeafstemningen om Edinburgh-aftalen 18. maj 1993. Foto: JENS DRESLING
Danmark 18. maj 2013 kl. 12.35
Urolighederne blev en kæmpe del af min overbevisning, siger aktivist.
Med tyve år på bagen er begivenhederne 18. maj 1993 efterhånden så langt væk, at mange af de demonstranter, der går på gaden i dag, var alt for små til at gå op i politik, da det skete.
Alligevel husker de alle urolighederne den aften, hvor Danmark via en folkeafstemning sagde ja til Maastricht-traktaten med de fire forbehold.
»Da jeg var 17 år, ville jeg gerne bo i København og være aktivist, så jeg lånte en masse bøger på biblioteket, og en af dem handlede stort set kun om 18. maj. Det blev en kæmpe del af min overbevisning om, at vi havde ret«, siger Erik Storrud, 29 år, blogger på netmediet modkraft.dk og aktiv på den yderste venstrefløj.
Historien gentager sig Han tog selv til Göteborg i 2001 og deltog i demonstrationerne i forbindelse med EU-topmødet i den svenske by. Her affyrede politiet ligeledes skud mod demonstranterne, ramte tre mennesker og sårede én alvorligt.
SE MEREKLIK og se mere 18. maj på localeyes.dk
Ingen betjente blev efterfølgende dømt for håndteringen af urolighederne, og Erik Storrud oplevede dengang, at historien gentog sig.
»Politiet skød to aktivister og en journalist, en af dem blev ramt i maven, og bagefter var de hurtigt ude og sige en masse forkerte ting. Så som aktivister ser vi, at historien fra 18. maj gentager sig hele tiden. Hver gang, magten bliver presset, bliver der fortalt en lille 18. maj-historie igen«, siger Erik Storrud til politiken.dk og tilføjer:
»18. maj udstiller magten som det, det er – et voldsapparat, der er villig til at slå ihjel«.
En civilbetjent har trukket sit tjenestevåben på Fælledvej på Nørrebro under de voldsomme uroligheder 18. maj 1993. Foto: Jens Dresling
En demonstration på Blågårds Plads om aftenen 18. maj udviklede sig og demonstranter lavede barrikader på Dronning Louises Bro. Her er brandvæsenet ved at slukke en brand i barrikaden, efter politi har stormet den. Foto: Jens Dresling
Politibejente foran barrikaden på Dr. Louises Bro. Foto: Jens Dresling
Brandvæset arbejder med slukning af brand i barikaden. Foto: Jens Dresling
Der blev anholdt enkelte demonstranter på Nørrebrogade kort før midnat. Foto: Jens Dresling
Her afventer politiet situationen ved krydset Nørrebrogade/Fælledvej. Foto: Jens Dresling
En politikæde på vej op ad Fælledvej. Foto: Jens Dresling
Da politikæden går op ad Fælledvej, angriber demonstranterne, de kaster bl.a. brosten mod betjentene. Foto: Jens Dresling
En civilklædt politibetjent hjælper en såret kollega ned ad Fælledvej. Foto: Jens Dresling
Der var mange bål i gaderne omkring Sankt Hans Torv. Foto: Jens Dresling
Det gik voldsomt for sig på Fælledvej. Foto: Jens Dresling
35 minutter og 30 sekunder efter midnat affyrede nogle betjente varselsskud mod nogle af demonstranterne på Fælledvej. Foto: Jens Dresling
En såret betjent hjælpes væk af to kolleger. Foto: Jens Dresling
Politiet afgav i alt 113 skud med deres tjenestevåben. Foto: Jens Dresling
20 betjente blev kvæstet under urolighederne. Foto: Jens Dresling
En politikæde er nået frem til Sankt Hans Torv. Foto: Jens Dresling
Sankt Hans Torv var under renovering, og der lå store mængder brosten på pladsen. Foto: Jens Dresling
Civilklædt politi foretager en anholdelse. Foto: Jens Dresling
En mand, der er såret af skud, hjælpes til en ambulance. Ni demonstranter blev såret af skud affyret af politiet. Foto: Jens Dresling
Ikke siden Anden Verdenskrig har dansk politi affyret skud direkte ind i en menneskemængde. Her hjælpes en såret til en ambulance. Foto: Jens Dresling
Spørger man i organisationen Socialistisk Ungdomsfront, som samarbejder med Enhedslisten, er det primært det politiske, der fylder, når man taler om 18. maj, fortæller ledelsesmedlem Aksel Rosager Johansen på 21 år.
»Det var dengang, man blev snydt. Danskerne havde stemt nej til Maastricht, og så lavede politikerne en lille smule om med de fire forbehold, og så skulle vi stemme igen - og EU-grundstenen var der jo stadig væk. Så det er lidt med en følelse af sorg, at man tænker tilbage på 18. maj«, siger han.
Vi mærker stadig følgerne
Gadekampene taler man også om. Men det er det politiske, der fylder mest, understreger han.
»For vi kan jo stadig mærke følgerne af, at vi blev medlemmer af EU. Det er EU, der dikterer, at der skal skæres ned på det offentlige, og det ser vi over hele linjen. I andre lande har de endnu større problemer, end vi har«, lyder det.
Læs også: Genoplev urolighederne på Nørrebro 18. maj 1993
Historiker Rene Karpantschof var selv til stede på gaden 18. maj 1993, men vil helst se på begivenheden med de akademiske briller. Og han vurderer, at 18. maj ganske naturligt – med årenes gang – er »rykket ned i rækken af fortidige begivenheder« i mange aktivisters bevidsthed.
»På den radikale venstrefløj fylder 18. maj lidt, men ikke overdrevent meget. Mange af dem, der var med til Ungdomshusoptøjerne, kan slet ikke huske dengang i 1993. De har hørt om det, men det indgår mere som ét element i en lang række af eksempler på, at systemet Danmark er et undertrykkelsesapparat«, siger han.
Nyt liv til bz-bevægelsen
Ligesom den unge generation i SUF nævner Rene Karpantschof også den politiske side af 18. maj. Han mener dog, at budskabet dengang som nu druknede i kugleregnen.
»Nu er urolighederne det, man husker fra 18. maj«, siger han.
Læs også: Tilskuer: Jeg blev banket af politiet og terrorsigtet
En sideeffekt ved 18. maj var, at det pustede nyt liv i den gamle bz-bevægelse, som på det tidspunkt var ved at uddø, og som efter 18. maj blomstrede op under det nye navn de autonome, fortæller Rene Karpantschof.
Desuden er det fortsat en del af fortællingen om politiet som aktivisternes modstandere.
»18. maj indgår i de venstreradikales fortælling om politiet som fjenden. Begivenhederne dengang er ikke altafgørende, men de er en del af det«, siger han.
Video: Mindst 11 borgere blev ramt af skud, og over 100 politifolk segnede under brosten og andet kasteskyts