Supermagt USA: En kolos på lerfødder | KPnet
Dagskampen og socialismen
Tak til vores læsere! Og en sidste slutspurt i den økonomiske…
Flexjob nu! – Men kampen fortsætter
DSB forsøger at lukke munden på de ansatte – Oplægget DSB…
Netværk fra OK18 er på banen igen – Solidaritet med tog…
De Gule Vestes krav
Sponsorerne bag COP24 i Polen: Dybt involverede i produktion af kul,…
Krigen i Yemen – folkemord for kontrol over olie og gas
Mexico i forandring: Til kongres med marxist-leninister og revolutionære
NEJ til G20-topmøde og Ud med IMF!
Gul reflekshandling imod kapitalens magtarrogance
Frankrig – Regeringen på tilbagetog: Forstærk den sociale protestbevægelse!
I solidaritetens tegn – Kommunistisk Politik Digital uge 47-48
Til arbejderne og folkene! Til de revolutionære og kommunisterne!
Kampen mod krigsfaren – NATOs og EUs militarisering
Euroen, EU’s overnationale møntfod fylder 20 år – Oktober Radio Aarhus
Digt- og musikaften i Oktober Bogcafé – Et drøngodt arrangement
Gaza Works – en fotoudstilling om livet i Gaza
Pelle Underholderen – Anmeldelse af “Pelle Erobreren” som musical på Østre…
Reaktionær Finanslov – Oktober Radio Aarhus
Supermagt USA: En kolos på lerfødder
Når det kommer til krigsførelse, så sættes der kun få grænser for USA’s ambitioner. Det er en nation, der er født i krig, bygget op på krig, og i dag forsøger at håndhæve et globalt hegemoni – på krigsførelse.
Der kan ikke sættes spørgsmålstegn ved ‘Guds eget lands’ ekspertise på dette område, om end deres præcisionsbomber ikke altid rammer deres mål. I forhold til andre nationer er de ‘far ahead’.
Denne supermagt, som nu endda er uden konkurrence fra det tidligere socialimperialistiske Sovjetunionen, er i økonomiske sammenhænge blot et sandslot, der kan skyldes væk af den mindste bølge.
USA’s statsgæld – ikke mindst opbygget af landets krige på adskillige kontinenter – er 92 pct. af bruttonationalproduktet i 2010. Det er helt på højde med Portugal og Irland, som ligger på henholdsvis på 93 og 96 pct. Disse to EU-lande har blandt andet af den grund været på afgrunden til at blive erklæret statsbankerot.
Flere økonomer erklærer, at når USA endnu ikke er stilet overfor samme advarselstavler skyldes det alene psykolog: Tilliden er større til USA trods fakta. Det er altså ’tillid’, der – indtil videre – betyder, at vi ikke oplever en situation, hvor IMF skal stille USA overfor krav for at give lån eller blive forsynet med internationale krisepakker.
Og dog!
Kina er allerede voldsomt i gang med at opkøbe for flere tusinde milliarder af kroner amerikansk gæld; – og det tager de sig betalt for.
Den økonomiske recession får konkrete udtryk ‘over there’, som vi blot ikke hører så meget om. Staten Connecticut fyrer 6.500 offentligt ansatte. Minnesota smækkede statskassen i 1.juli og Californien øger brugerbetalingen på sit offentlige universitet med 10 pct. for anden gang under et år.
I februar satte arbejdere og befolkningen til gengæld staten Wisconsin på landkortet. I flere uger besatte folk delstatens regeringsbygning ‘The Capitol’ i Madison i protest mod love, der ville antaste fagforeningernes legitime rettigheder herunder forhandlingsretten. Det var den økonomiske krise, der udløste delstatens angreb, hvilket kun havde et formål: Nemlig at kunne lette angrebene på den arbejdende befolkning.
USA rummer mange andre statslige metoder til at tørre den økonomiske krise – skabt af spekulanter og kapitalister – af på den arbejdende befolkning. Omkring halvdelen af USA’s offentlige udgifter er nemlig ikke permanente, men indskrevet i lovgivningen med slutdatoer, så man i princippet blot kan lade dem udløbe, hvis ‘riget fattes penge’.
I mellem tiden ruller seddelpressen på fulde omdrejninger, hvilket normalt ville udløse en voldsom inflation og reduktion af dollarens værdi. Den øvrige imperialistiske omverden – heriblandt Kina – holder imidlertid bukserne oppe på USA, da en statsbankerot vil betyde en global økonomisk nedsmeltning.
USA står dog overfor en akut økonomisk krise, da landets låneloft, som lovgivningsmæssigt er fastsat til 14.294 milliarder $, overskrides den 2. august. Alle politiske kræfter i for tiden sat ind på at forøge gældsloftet, hvilket ikke er unormalt i nationens historie. Det er blevet næsten 100 gange siden det blev indført ved lov i 1917.
Sidst det blev hævet var i februar sidste år 2010. 1½ år efter ætser de økonomiske kræftmærker sig atter igennem. Hvis ikke det lykkes at skabe politisk flertal for en hævelse af låneloftet vil det efter alle økonomers spåkugler udløse en global finansiel krise.
Usikkerheden blandt spekulanter har derfor betydet, at deres kapital’flow’ søger mod guld. Prisen på netop guld er i øjeblikket rekordhøjt. Det anses med andre ord, som den mest sikre investering: Selv ikke statsobligationer noget sted i verden kan hamle op med det.
Netavisen 20. juli 2011
Den, som tror, at pirater vil dele byttet, ender gerne som hajmad
New Public Management får dødsstødet fra forskere: Har forringet og fordyret den offentlige sektor
Imperialisme: Dollaren er et udbytningsinstrument over for ulandene
KPnet - 9. december 2018
Økonomi/Arbejde -En lovmæssig øverste grænse for skatter - på 25 pct. -40 % stigning i grundpension og velfærdsydelser -Flere ansættelser i den offentlige sektor for at genetablere...
Udsendelsen 8. december 2018 Den 1. januar 1999 blev euroen indført som elektronisk valuta. Og i 2002 kom møntfoden som fysiske sedler, og alle folk...
Frankrig gør ingen skam med sine oprørske og revolutionære traditioner. Fænomenet ”De gule veste” spreder sig hurtigt til andre lande. Magthaverne er rædde, og...
KPnet - 8. december 2018
Udtalelse ved Frankrigs Kommunistiske Arbejderparti PCOF Paris 5. december 2018 Macron og hans regering blev tvunget til at gøre indrømmelser, omend begrænsede, på grund af den stærke...