Økonomiske problemer tårner sig op i USA | Berlingske Business
Obama da han var i Danmark til COP 15 Foto: Søren Bidstrup
Der var jubel mange steder, da USAs politikere langt om længe og i sidste øjeblik blev enige om en aftale, som udskyder offentlige besparelser og tager toppen af de største stigninger i skatten.
Tågen er lettet lidt over den store amerikanske økonomi, efter at de amerikanske politikere i sidste øjeblik godkendte en ny budgetpakke, der skal hindre de store automatiske stigninger i skatten og dramatiske offentlige besparelser, som kunne skubbe USA ud over en økonomisk afgrund eller »fiscal cliff«.
Men økonomiske problemer af massivt omfang og stor usikkerhed truer fortsat forude. Om kun to måneder vil statslige besparelser på 109 mia. dollar på blandt andet forsvaret således træde i kraft, medmindre andet vedtages. Inden for få måneder skal USA også have hævet sit gældsloft, der for tiden er på 16.400 mia. dollar, og som er et øvre loft for, hvor stor gæld USA må have.
Hæves gældsloftet ikke, kan USA ikke betale renter og afdrag på sin statsgæld og ende i en form for statsbankerot, hvilket vil få dramatiske konsekvenser for hele den globale økonomi.
Endelig er der også brug for en mere langsigtet plan for, hvordan USA vil få bugt med sine store underskud og enorme statsgæld, der risikerer at eksplodere over de kommende år, hvis den aktuelle kurs ruller videre. Årsagen er især, at der kommer flere ældre, som lever længere. Det presser udgifterne på hele velfærds- og sundhedsområdet op med et par procent mere, end økonomien vokser med, hvilket vil få den amerikanske gæld til at stige voldsomt.
»Så fortsat er der tale om, at man sparker dåsen og alle problemerne lidt ned ad gaden,« siger partner og direktør Carsten Valgreen fra analysefirmaet Benderlye Economics.
»Det er kun to tredjedele af den finansielle afgrund, der er afværget. Den sidste tredjedel, som består af offentlige besparelser, kan fortsat træde i kraft 1. marts,« tilføjer han.
Problemer sparket til hjørne
Senioranalytiker Johnny Jacobsen fra Nordea er enig og peger på, at den nye aftale også hæver en række skatter og dermed trækker vækst ud af amerikansk økonomi.
»USA har udskudt væsentlige problemer og eksempelvis sparket alle problemer med, hvordan de mere langsigtet får styr på deres store offentlige gæld, til hjørne,« siger han.
Johnny Jacobsen vil ikke afvise, at USA får nedjusteret sin kreditværdighed yderligere, hvis ikke der senere på året kommer en mere langsigtet og troværdig plan for, hvordan gælden bringes ned.
»Det er en risiko. Vi tror ikke på nogen nedjustering her og nu, men måske hen mod årets slutning,« siger han.
Sidst USA fik sænket sin kreditværdighed var i 2011. Det skete 6. august og var en historisk begivenhed, eftersom USA ellers lige siden 1917 har haft den fineste karakter på AAA hos Standard & Poor’s. Begrundelsen var især, at de amerikanske politikere ikke kunne blive enige om at få hævet gældsloftet i tide og dermed afslørede stor mangel på handlekraft. Mange frygter en gentagelse nu.
»Kommer der ikke en mere langsigtet plan for, hvordan de får bedre styr på gælden, er det sandsynligt, at USAs kreditværdighed nedjusteres yderligere,« siger også Signe Roed-Frederiksen, der er senioranalytiker i Danske Bank.
Obama jubler
Den nye budgetaftale strammer finanspolitikken i USA med omkring 250 mia. dollar. Det er betydeligt mindre end de over 600 mia. kr. i stramninger, som var kommet automatisk, hvis ikke en aftale var kommet i hus, og den såkaldte fiscal cliff, eller økonomiske afgrund, var blevet til virkelighed.
Men stramningen på 250 mia. dollar vil trække et sted mellem én og 1,5 procentpoint ud af den amerikanske vækst, som dog fortsat ventes at blive på lidt mere end to pct. i år.
Uden aftalen var USA dog med stor sandsynlighed havnet i recession med faldende produktion og velstand. Både forbrugere, virksomheder og de finansielle markeder har af samme grund frygtet, at der ikke kom en aftale.
Budgetaftalen aflyser en række skattestigninger og forringelser af eksempelvis dagpenge og vil samlet set øge den i forvejen store amerikanske statsgæld med 3.900 mia. dollar over de kommende ti år, vurderer Kongressens skatteeksperter.
Præsident Barack Obama jubler dog over den nye aftale.
»Det er første gang i mere end 20 år, at »millionærer og milliardærer bliver bedt om at betale deres rimelige andel af de amerikanske underskud,« udtalte han.
»Aftalen vil øge væksten og reducere vores underskud på en balanceret måde. Den vil også investere i middelklassen, mens de rige kommer til at betale lidt mere,« lød det fra en lettet og tydeligt glad Barack Obama.