Du er her: Forside Praksiseksempler Introducerende kursus til studieliv og -teknik
Fakultet: Arts. Uddannelse: Medievidenskab. Kursus: Akademisk genreforståelse og formidling. Studieniveau: 1. semester. Holdstørrelse: Ca. 40 studerende.
Bag faget ligger et ønske om at etablere de studerendes evner til at formidle både mundtligt og skriftligt allerede tidligt på deres uddannelse. Derudover er der et ønske om, at de studerende får et godt møde med fagets forskellige metoder. Yderligere er der en dimension i faget, hvor det bliver vigtigt at italesætte og diskutere studentertilværelsen og de studerendes faglige identitet og hjælpe de studerende til at få et godt studieliv.
Målet med faget er blandt andet, at de studerende opnår viden om akademisk genreforståelse, formidling og produktion, færdigheder inden for faglighedens akademiske arbejde og metoder samt tilrettelæggelse af egne akademiske arbejdsprocesser. Derudover ønskes, at de studerende udvikler kompetencer til at indgå i en anerkendende feedbackkultur, fremstille faglig viden samt være kildekritisk og håndtere akademiske tekster hensigtsmæssigt.
Indenfor uddannelsens tradition og fagområde giver kurset et generelt overblik over den akademiske genres kendetegn, videnspraksis og normer for kvalitet samt en række konkrete og direkte anvendelige redskaber til at styrke de studerendes akademiske færdigheder og kompetencer. Kurset fokuserer blandt andet på akademiske arbejdsprocesser, feedbackmodeller samt akademisk præsentation både med hensyn til mundtlig formidling og skriftlig fremstilling.
Undervisningen er tilrettelagt som et mix af forelæsninger og holdundervisning og består af emner som introduktion til at være akademiker på humaniora, akademisk process, herunder læsning, notetagning, samarbejde og feedback, mundtlig og skriftlig formidling, livet som studerende, retorik og argumentation samt fokus på det at være etisk, kritisk og troværdig.
I undervisningen er mængden af oplæg fra underviserens side holdt på et minimum, og der er i stedet stort vægt på øvelser, der har fokus på både den akademiske side af at starte på universitetet og den mere personlige side, hvor overgangen til at være universitetsstuderende er i fokus. Samtidigt er det absolut nødvendigt for de studerende selv at læse og ikke bare forlade sig på underviserens oplæg, hvilket praktiseres i faget.
Særligt central for faget er i øvrigt en non-hierarkisk og dialogisk pædagogik, der tilbyder de studerende et ’safe space’ hvor de har mulighed for at give udtryk for deres frustrationer og udfordringer i forbindelse med deres nye studie.
Se lektionsplan.
Et af fagets styrker er sikring af et højt akademisk bundniveau, hvilket kan ses allerede fra 1. semester på uddannelsen, hvor de studerende opnår en større sikkerhed i formalia og fagets metoder. Derudover har faget en positiv indvirkning på de studerendes forhold til og mestring af deres studieliv.
At undervise på denne måde kræver, at underviseren engagerer sig personligt i de studerende og bevidst forsøger at træde ud af rollen som den alvidende universitetsunderviser. Ved at gøre det åbner man for det nødvendige tillidsfulde og non-hierarkiske forhold til de studerende.
Den dialogiske pædagogik og lave redundans mellem pensum og forelæsninger kan få de studerende til at opleve faget som kaotisk. Det er derfor vigtigt at arbejde meget målrettet mod at skabe overblik og gennemsigtighed for de studerende.
57864 / i29