Slaget ved Bov - Wikipedia, den frie encyklopædi
Danske tropper efter slaget ved Bov (maleri af F.C. Lund)
Bov umiddelbart nord for den nuværende dansk-tyske grænse
Slesvig-Holsten (oprørshær) Danmark
Frederik af Nør General Hedemann
5 officerer og 30 døde,
3 officerer og 135 sårede,
13 officerer og 910 fangede.
I alt 1096 mand.
3 officerer og 13 døde,
5 officerer og 61 sårede.
I alt 82 mand
Mindested i Flensborg
Slaget ved Bov var det første feltslag under Treårskrigen 1848-1850 og stod den 9. april 1848 ved landsbyen Bov lige nord for den nuværende dansk-tyske grænse.
Umiddelbart efter udbruddet af det slesvig-holstenske oprør i marts 1848 og oprettelsen af en provisorisk slesvig-holstensk regering trængte oprørsstyrkerne under ledelse af Prinsen af Nør op i Slesvig for at vinde befolkningens tilslutning til deres sag. Her forsøgte den at forskanse sig ved Bov. Den danske hær var i slutningen af marts blevet formeret i to afdelinger. Det Nørrejyske Armékorps ved Kolding med 7.200 mand under general Hedemann og Flankekorpset på Als med 3.800 mand, som var ledet af oberst Schleppegrell. Den danske plan blev, at de to korps skulle forene sig, rykke imod syd og slå oprørerne, før de tyske forbundstropper der stod længere sydpå kunne komme til hjælp[1]. Den danske styrke havde fordel af at være overlegen i antal, og af at de danske soldater var bedre uddannede.[2]
Om morgenen den 9. april rykkede de danske styrker frem. Avantgarden under von Magius med 3. Jægerkorps og 12. Bataljon, støttet af 4 kanoner, angreb fra nordøst den slesvig-holstenske hovedstilling ved Bov. Fra øst udførte det 1. Jægerkorps samt et par kompagnier af 5. og 9. Bataljon et skinangreb på slesvig-holstenerne stilling i skoven omkring Kobbermøllen. Den blev forsvaret af et jægerkorps og kielerstudenterne under kommando af Major Michelsen.
Men den danske sejr var sikret. Omkring kl. 14.30 var kampen ovre, og slesvig-holstenerne på flugt sydpå i uorden og forvirring.[1]
Den danske hær fulgte efter og indtog stillingen på Dannevirke. Hedemanns planlagte omringning af modstanderens hær lykkedes kun delvis, så den slesvig-holstenske hovedstyrke reddede sig ved flugt tilbage til Rendsborg; dens tab var 16% af styrken; de danske tab var 0,8%.[3] Sejren ved Bov blev hilst med jubel i Danmark og gav anledning til stor optimisme med hensyn til de danske sejrschancer i den forestående krig.
^ a b https://milhist.dk/kampen-ved-bov-den-9-april-1848-det-forste-sammenstod/
^ http://www.military-history-denmark.dk/Slesvigske-krige/Traefninger_1.htm#Bov
^ ☁
Hentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Slaget_ved_Bov&oldid=10028956"
Denne side blev senest ændret den 13. august 2019 kl. 15:46.