Herregård gør klar til afgrødeeventyr: Vi høster første proteingræs i juli | LandbrugsAvisen
Blog fra planteavlsbedriften: ​​​​​​​Ausumgaard mangler det sidste nik fra kommunen til at påbegynde produktion af græsprotein, men forberedelserne er i fuld gang med planlægning af markdrift og høst. Første høst af proteingræs ventes at blive i juli.
20. mar 11:57 Skrevet af Landbrugsavisen.dk
Vi arbejder nu efter at kunne starte produktionen af græsprotein op sidst i juli eller først i august 2020, og her skal vi altså være klar til at levere det første græs.
Jeg skal understrege, at vi ikke har fået endelig grønt lys af kommunen til at påbegynde en produktion af græsprotein. Fordi der er tale om meget store mængder græs og forholdsvis lange transporter på vejene skal projektet i høring, og sagsbehandlingstiden hos kommunen er længere end ventet.
Vi tror selvfølgelig på, at vi får en godkendelse, og samarbejdet med kommunen er i øvrigt fint.
Nedsat kapacitet i 2020
Vi regner med at få alle komponenter som fx skruepresse og centrifuger hjem til at påbegynde opsætning af proteinfabrikken 1. juni.
Det bliver i første omgang i en testopstilling i en eksisterende bygning. Så er det nemmere at få projektet godkendt hos kommunen, og vi vil jo gerne have en produktion i gang her i 2020. Planen er så at bygge den færdige proteinfabrik med fuld kapacitet i 2021.
Hele set-uppet med græshøst, som er en kæmpeopgave, det eksisterende biogasanlæg og den nye proteinfabrik ved siden af, som der skal holdes opsyn med, bliver normeret til to medarbejdere. Biogasanlæg og proteinfabrik vil vi nok lægge sammen til en samlet driftsenhed.
Ausumgaard byder ind med 300 hektar græs
Det er en helt ny verden at skulle producere græs til protein.
På Ausumgaard byder vi ind med 300 hektar græs til produktionen. Proteinfabrikken med fuld kapacitet kan aftage græs fra 700-800 hektar, så vi skal ud at finde eksterne leverandører.
For vores egne 300 hektar med græs kører vi i første omgang videre med de græsblandinger, vi har. Græsserne her er lidt grove og hurtigvoksende, fordi de er beregnet til at producere masser af materiale til biogasanlægget.
Her til foråret har vi nyudlæg af 150 hektar græs henholdsvis i dæksæd og skåret ned i vintersæd, og det bliver med biogasblandinger som blanding 45 og ØkoBiogas. I efteråret omlagde vi 60 hektar græsmark, så vi kommer til at lidt op i græsareal.
På sigt skal vi finde ud af, hvilke græsblandinger der er mest fordelagtige i forhold til afregningen for græsprotein. Måske vil det fortsat være mest fordelagtigt at producere en stor mængde materiale til biogasanlægget som førsteprioritet, og så er proteinfabrikken en biproduktion?
Det punkt er vi meget klogere på om et år.
Sideløbende med vores projekt kører et lignende projekt, GræsProf. Her kigger de på enkelte arter af græs og kløver for at vurdere potentiale og sammensætning til nogle nye blandinger. Deres arbejde skeler vi lidt til.
Hyppige slæt til proteinhøst
Vores eksisterende græsmarker har vi i foråret gødsket med ca. 130 kg N pr. hektar i gylle forud for første slæt for at få græsset godt af sted. Vi tilfører så ikke mere kvælstof resten af sæsonen med det formål at øge kløverandelen senere på sæsonen og dermed hæve proteinindholdet i den høstede vare.
Årets to første slæt bliver helt som vanligt med høst til ensilering til brug i biogasanlægget. Derefter vil vi vurdere tilvæksten i græsmarken. Måske ender vi med at tage et halvt eller trekvart slæt mere, så vi ikke står med noget træls, halvlangt græs, som vi skal prøve at klemme protein ud af.
Derefter begynder vi med daglig høst af græs til proteinfabrikken. Det, vi har lyttet os til, er, at hyppigheden af slæt og kløverandelen er afgørende for hvor meget protein, man kan klemme ud af græsset.
Staten giver 14 mio. kr. til stort græsprotein-anlæg 15. januar · 10:27
For Ausumgaard vil det være en succes, hvis vi for en græsmark til protein kan opnå et DB2 svarende til en kornmark, dvs. ca. 4.000-5.000 kr. pr. hektar før EU-tilskud .
Høst med MaksiGrass eller butterflysæt
Til græshøsten har vi bestilt en spritny MaksiGrass-vogn. Det bliver største model til en pris af ca. 500.000 kr., og den kan trækkes af en traktor på ca 200 hk.
Skal opgaven med at høste ind fra naboarealer ligge hos Ausumgaard? Eller er der landmænd, der vil levere græs hos os med egen vogn? Vi har allerede fået henvendelser fra flere landmænd,der gerne vil være leverandører af græs.
Proteinpasta og pulp
Produktionen af græsprotein foregår på den måde, at grønsaften, der kommer ud af skruepressen, bliver varmet op for at få proteinet til at koagulere. Derefter slynger man i dekantercentrifuge for at skille protein fra. Restproduktet bliver en brunsaft.
Proteinpastaen skal transporteres videre til foderfabrikken Marine Protein ved Skive, som også har produktion af søstjerner til økologisk protein. De to produktioner passer godt til hinanden sæsonmæssigt, så vidt jeg er orienteret.
Vi kan komme pulpen i biogasanlægget, og her vil gasudbyttet være uændret i forhold til før græsset kommer igennem skruepressen. Forsøg har også vist, at pulpen har en rigtig god foderværdi for køerne, fordi materialet er revet op og ret tilgængeligt. Det gør det veleget til at udfodre med det samme eller ensilere.
Man kan derfor sagtens forestille sig en aftale med kvægbrugere, der levere græs på Ausumgaard til proteinproduktion, og tager pulpen med tilbage til egen bedrift.
Brunsaften vil vi i første omgang pumpe i biogasanlægget, og der arbejdes på at finde ud af om der er andre ting, som det vil kunne betale sig at udvinde.