Børn og unges måltidsvaner - PDF
Download "Børn og unges måltidsvaner 2005-2008"
1 Børn og unges måltidsvaner2 Børn og unges måltidsvaner Udarbejdet af: Lene Møller Christensen Karsten Kørup Ellen Trolle Jeppe Matthiessen Sisse Fagt DTU Fødevareinstituttet Afdeling for Ernæring3 Børn og unges måltidsvaner udgave, december 2012 Copyright: DTU Fødevareinstituttet Foto: Colourbox ISBN: Rapporten findes i elektronisk form på adressen: Fødevareinstituttet Danmarks Tekniske Universitet Mørkhøj Bygade 19 DK-2860 Søborg Tlf Fax4 Indholdsfortegnelse Forord... 5 Sammenfatning... 6 Summary... 8 Baggrund Formål Population, dataindsamling og oparbejdning Måltidsmønster og makronæringsstoffer Måltidsmønstret, hovedmåltider Måltidsmønstret, mellemmåltider Måltidernes energiindhold, energibidrag og energifordeling Sukker, kostfibre og fedt Konklusion Hvad spises til ugens måltider? Morgenmad Frokost Aftensmad Mellemmåltider Konklusion Hvad spises til måltiderne på hverdage og i weekenden? Morgen Frokost Aftensmad Mellemmåltider Konklusion Hvor spises hovedmåltiderne? Hverdag Weekend Konklusion5 Diskussion og konklusion Metodemæssige overvejelser Vurdering og perspektivering i forhold til anbefalinger og kostråd Hverdag og weekend Udespisning Konklusion Referencer Bilag Næringsberegning Definition af et måltid Energiindtag og næringsstoffer Fødevareindtag Definition af hverdag/weekend Opgørelser vedrørende, hvor hovedmåltidet er spist og tilberedt6 Forord Denne rapport beskriver danske børn og unges kostvaner i forhold til dagens måltider. Rapporten er baseret på data fra Den nationale undersøgelse af danskernes kostvaner og fysiske aktivitet indsamlet i Viden fra kostundersøgelsen bruges generelt som dokumentationsgrundlag for initiativer, der kan fremme befolkningens sundhed, og viden om måltiderne kan bruges som baggrundsinformation i forhold til mange typer af projekter, f.eks. projekter med fokus på enkeltmåltider i daginstitutioner, skoler og fritidsinstitutioner. Viden om kosten og måltidernes sammensætning kan også bidrage til at vurdere udviklingen og sætte fokus på kostens både positive og negative sider. I rapporten beskrives måltidsmønster, indtag af energi, makronæringsstoffer og fødevarer fordelt på tre hovedmåltider og tre mellemmåltider, fire aldersgrupper samt hverdag og weekend. Rapporten, der indeholder mange tabeller, kan både anvendes som opslagsværk og som diskussionsoplæg til hvordan børn og unges kostvaner kan forbedres. En særlig tak til de personer, som har deltaget i kostundersøgelsen, og dermed gjort det muligt at beskrive danske børn og unges måltidsvaner. DTU Fødevareinstituttet Afdeling for Ernæring December 2012 Gitte Gross Afdelingschef 57 Sammenfatning Denne rapport beskriver danske børn og unges kostvaner i forhold til dagens måltider. I rapporten beskrives måltidsmønster, indtag af energi, makronæringsstoffer og fødevarer fordelt på tre hovedmåltider, tre mellemmåltider, fire aldersgrupper og hverdag /weekend samt udespisning. Rapporten er baseret på data fra Den nationale undersøgelse af danskernes kostvaner og fysiske aktivitet indsamlet i I alt 682 børn og unge i alderen 4-19 år indgår i rapporten. Alle har registreret deres måltider i 7 dage, og der indgår derfor kostregistreringer for godt 4700 dage. Børn i aldersgruppen 4-10 år har et regelmæssigt måltidsmønster, mens mønstret er mere uregelmæssigt med flere overspringelser startende fra 11-årsalderen. Det er især frokost samt mellemmåltider formiddag og aften, som de store børn og unge springer over. Til hovedmåltiderne indtager børn og unge i alderen 4 til 19 år i gennemsnit ca. 75 % af det daglige energiindtag, mens ca. 25 % indtages til mellemmåltiderne. Morgenmad indeholder hvedebrød med fedtstof og chokoladepålæg og/eller morgenmadscerealier med mælkeprodukt samt mælk, vand og juice. Frokost indeholder rugbrød med kødpålæg, frugt og/ eller grønt som tilbehør, fastfood og lette retter fra 11-års alderen samt vand og mælk. Aftensmad indeholder især varme kødretter med kartofler, grøntsager som tilbehør, fastfood i form af pizza samt vand, mælk og søde drikkevarer. Mellemmåltidet om formiddagen består typisk af frugt og vand. Mellemmåltidet om eftermiddagen består af brød med fedtstof, syltetøj og chokoladepålæg samt frugt, is, kager, slik, chokolade og snacks. Til måltidet drikkes vand og søde drikkevarer. Endelig indeholder mellemmåltidet sent om aftenen kager, slik og chokolade samt frugt, vand og søde drikkevarer. Fra 15-års alderen indeholder det også øl, vin og spiritus især i weekenden. Børn og unges kost indeholder for meget fedt og sukker samt for lidt kostfibre og D-vitamin. Det skyldes bl.a. et for stort indtag af fedtrige kød- og mælkeprodukter, sukkersødede læskedrikke, slik mv., samt et for lavt indtag af fisk, grøntsager og fuldkornsprodukter. Mellemmåltiderne om eftermiddagen bidrager i gennemsnit med mest frugt, mens aftensmaden bidrager med flest grøntsager. Morgenmad og mellemmåltiderne om formiddagen og sen aften bidrager i gennemsnit med mindst frugt og grønt. Der er både behov for at øge antallet af måltider med frugt og grønt samt mængden af især grøntsager. 68 Frokost og aftensmad bidrager i gennemsnit med mest fisk. Da mange ikke spiser fisk til frokost og/eller aftensmad, er der basis for først og fremmest at øge antallet af personer, der spiser måltider med fisk. Havregryn spises især til morgenmad og rugbrød til frokost. For at øge indtaget af fuldkorn (og kostfibre) bør indtaget af rugbrød øges på bekostning af det fine hvedebrød. Desuden bør indtaget af havregryn eller andre morgenmadscerealier med fuldkorn øges på bekostning af cornflakes ol. Indtaget af sukkerrige fødevarer er i gennemsnit størst i aftensmad samt i mellemmåltider om eftermiddag og aften. Der er størst potentiale for at forbedre den ernæringsmæssige kvalitet af mellemmåltider, men hvis der skal være råderum til sukkerrige produkter i mellemmåltider, bør indtaget af sukkerrige produkter i hovedmåltider også begrænses. Frokost og aftensmad bidrager i gennemsnit med mest fedt, og det er stadig vigtigt at anvende pålæg, kød og sovs med lavt fedtindhold, samt begrænse indtaget af fede produkter og fastfood til særlige lejligheder. Kosten blandt børn til og med 10-års alderen lever bedre op til anbefalingerne end kosten blandt de ældre børn og unge, idet de unge eksempelvis spiser færre grøntsager, mindre rugbrød og mere fastfood. Måltiderne i weekenden (fra fredag aftensmad til søndag sen aften) indeholder generelt mere energi og er af dårligere ernæringsmæssig kvalitet end hverdagsmåltiderne. Det er især morgenog aftensmad samt mellemmåltidet om aftenen, som bidrager med mere energi i weekenden sammenlignet med hverdagene. Gennemsnitsindtaget af tilsat sukker øges i alle weekendens måltider i forhold til hverdagenes måltider, mens indtaget af kostfibre falder mest i frokosten. Den største andel af hovedmåltider, som tilberedes og spises ude, er frokost, men det er dog stadig langt de fleste hovedmåltider, som tilberedes og spises hjemme. Dette taler for, at initiativer til forbedring af børn og unges kostvaner kan fokusere på mad tilberedt i hjemmet. 79 Summary Meal habits of Danish children and adolescents This report describes the dietary habits of Danish children and adolescents regarding the three main meals (breakfast, lunch, dinner) and the three meals between the main meals (morning snack, afternoon snack, evening snack). The report describes meal pattern and intake of energy, fat, carbohydrate, added sugar, dietary fiber, protein, alcohol, food and drink distributed in the meals. The report is based on data collected as a part of the Danish National Survey of Dietary Habits and Physical Activity Information was collected from a representative sample of 682 children and adolescents aged 4-19 years. Each participant has registered their diet for seven days and the results are therefore based on more than 4700 days. Children aged 4-10 years have a regular meal pattern while children and adolescents aged years skip meals more regularly. Lunch, morning snack and evening snack are the meals most often skipped. The main meals provide in average 75 % of the daily intake of energy and the meals between the main meals provide in average 25 %. Breakfast typically consists of white bread with fat and chocolate. Children and adolescents also consume breakfast cereals and fermented milk products and beverages like milk, water and juice. Lunch consists of open-faced sandwiches with rye bread and meat products, fruit and vegetables. The most common beverages are water and milk. Fast food is eaten from the age of eleven. Dinner consists of hot meals with meat, potatoes, vegetables and pizza. Water, milk and soft drinks are popular beverages for dinner. The morning snack typically consists of fruit and water. The afternoon snack consists of bread with fat, jam and chocolate and also fruit, ice, cakes and sweets. Water and soft drinks are consumed to this meal. Fruit, cakes, sweets, water and soft drinks are also consumed as a snack in the evening. From the age of 15 years the adolescents also consume beer especially in the weekend. The meal contributing with the highest average amount of fruit is the afternoon snack and the meal contributing with the highest average amount of vegetables is dinner. In average breakfast and the snacks in the morning and evening contributes with the smallest amount of fruit and vegetables. Both the number of meals with fruit and vegetables and the amount of vegetables consumed in the meals should be increased. The content of fat and sugar are too high in the diet of children and adolescents, and the content of dietary fiber and vitamin D is too low. It s the result of a too high intake of high fat meat- and milk products, soft drinks and candy, and a too low intake of fish, vegetables and whole grain products. 810 On an average lunch and dinner contributes with the highest amount of fish. A lot of children and adolescents don t eat fish at all, and the number of people eating fish should be increased. Oatmeal is consumed at breakfast and rye bread at lunch. To increase the intake of whole grain (and dietary fiber) the intake of rye bread, oatmeal and breakfast cereals with whole grain should be increased at the expense of white bread and breakfast cereals like cornflakes. The consumption of food rich in sugar is in average highest in dinner and the afternoon and evening snack. The potential for reducing the intake of sugar is primarily in the snacks, but to make room for food rich in sugar between the meals, the intake of food rich in sugar should also be reduced in the main meals. On an average lunch and dinner contributes with the highest amount of fats. It s still important to use low fat spreads, meat and sauce, and to limit the intake of food rich in fat and fast food to special occasions. The diet of children aged 4-10 years is more in accordance with the dietary recommendations than the diet of the older children. The adolescents eat fewer vegetables, less rye bread and more fast food. The meals in the weekend (dinner and evening snack Friday and all the meals Saturday and Sunday) generally contain more energy than on weekdays and are less healthy. Especially breakfast, dinner and evening snack contain more energy in the weekend compared to weekdays. The average intake of added sugar is increased in all the meals in the weekend compared to weekdays, while dietary fiber drops in the lunch. The meal most often prepared and eaten outside the home is lunch, but most meals are still prepared and eaten at home. This pleads for focusing initiatives on food prepared at home to improve the dietary habits of children and adolescents. 911 Baggrund Den seneste opgørelse af data fra Den nationale undersøgelse af danskernes kostvaner og fysisk aktivitet finder, at den samlede kost indeholder for meget fedt, sukker og salt og for lidt kostfibre og D-vitamin. Dette skyldes bl.a. et for stort indtag af fedt fra mælkeprodukter og sukker fra søde læskedrikke, slik mv., samt for lavt et indtag af fisk, grøntsager og fuldkornsprodukter (Pedersen et al. 2010). Børn og unge indtager måltider flere forskellige steder i løbet af en dag hjemme, institution, skole og måske på restaurant. Kostvanerne er f.eks. påvirket af tilgængeligheden af fødevarer i og udenfor hjemmet og af hvilken ugedag, de er spist på. Formål Formålet med projektet er at opdatere og styrke viden om danske børn og unges kostvaner i forhold til de enkelte måltider samt hverdagenes og weekendens måltider således, at myndigheder, forskere, studerende og andre interessenter har den fornødne viden til brug for forskning, rådgivning og oplysning om sundere kostvaner. De specifikke spørgsmål, som rapporten besvarer, er: Hvor mange måltider spiser danske børn og unge? Hvornår spises måltiderne? Hvor mange og hvem springer måltider over? Hvor stor er graden af uregelmæssighed? Hvad og hvor meget spiser og drikker danske børn og unge til morgen, frokost, aften (kold og varm) og mellem måltiderne (formiddag, eftermiddag og sen aften)? Hvilke forskelle er der på grupperne,, og? Hvem spiser f.eks. færrest grøntsager og drikker mest alkohol og til hvilke måltider? Hvad spises i weekendens måltider i forhold til hverdagens måltider? Hvor spises måltiderne (hjemme, på arbejdet, i skolen, andet sted)? Hvor er maden tilberedt (hjemme, ude)? Hvor stor betydning har udespisning i forhold til hjemmespisning? Ved hvilke måltider indtages fødevarer, der bør spises mere af og ved hvilke indtages fødevarer, der bør indtages mindre af? Fokus på grønt (og frugt), fuldkornsprodukter (havregryn og rugbrød), fisk og råderumsprodukter. 1012 Population, dataindsamling og oparbejdning Den nationale undersøgelse af danskernes kost og fysiske aktivitet gennemføres som en fortløbende dataindsamling, der startede i juni Undersøgelsesmetoden i kostundersøgelsen er den samme som i , idet deltagerne først gennemgår et interview om baggrundsforhold, hvorefter de i 7 dage registrerer, hvad de spiser og drikker (Fagt et al. 2007; Pedersen et al. 2010). Interview, instruktion og udlevering af kostspørgeskemaer er gennemført af Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (tidl. Socialforskningsinstituttet). Skemaerne, der anvendes i kostundersøgelsen, er optisk læsbare. Efter udfyldelse returneres de til DTU Fødevareinstituttet, hvor skemaerne skannes ind, og data oparbejdes. I alt har 717 børn og unge i alderen 4-19 år leveret oplysninger om, hvad de har spist og drukket i en uge i perioden januar 2005 til maj 2008, men ikke alle har leveret fuldstændige oplysninger om hvilken ugedag kosten er registreret på, ligesom ikke alle har leveret kostregistreringer for 7 på hinanden følgende dage. Oplysningerne om, hvilken dag eller dato kosten er registreret på, bruges til at opdele data fra hverdag hhv. weekend og det er besluttet at udelukke deltagere, hvor der er mangelfulde oplysninger om ugedag eller dato, eller hvor der ikke er udfyldt kostoplysninger for 7 på hinanden følgende dage. For perioden er 35 deltagere udelukket, således at der er 682 deltagere med hver 7 dages kostregistrering i alt godt 4700 dage. Børn og unge er i analyserne opdelt i fire aldersgrupper bestående af 135 børnehavebørn (), 202 små skolebørn (), 208 større skolebørn () samt 137 unge () jf. tabel 1. Tabel 1: Børn og unge: Antal deltagere fordelt på køn og aldersgrupper Alder (år) 4-6 # Drenge Piger I alt # Gruppen 4-6-årige repræsenterer primært børnehavebørn, men nogle børn vil være skolebørn. Kostundersøgelsen har en svarprocent på ca. 70 % for 4-14-årige børn og ca. 50 % for årige unge og er repræsentativ for befolkningen i forhold til køn og alder (Pedersen et al., 2010). Analyserne vedrørende danskernes måltidsvaner beregnes på basis af en række forudsætninger, som er gjort rede for i bilag 1. 1113 Måltidsmønster og makronæringsstoffer Dette afsnit præsenterer, hvor ofte de enkelte måltider spises og graden af regelmæssighed. Derudover gennemgås måltidernes indhold af energi og makronæringsstoffer, og endelig fokuseres på hvilke måltider, der bidrager med henholdsvis fedt, sukker og kostfibre. Måltidsmønstret, hovedmåltider Tabel 2: Hvor ofte indtages mad eller drikke i de enkelte måltider? (n=antal personer) procent Morgenmad Har spist alle dage Har sprunget en dag over Har sprunget to dage over Frokost Har spist alle dage Har sprunget en dag over Har sprunget to dage over Aftensmad Har spist alle dage Har sprunget en dag over Har sprunget to dage over mindre end 0,5 % Morgenmåltidet spises mindst seks dage om ugen af stort set alle børn mellem 4-10 år. Blandt de to ældste aldersgrupper spiser henholdsvis 89 % (74+15) og 81 % (64+17) morgenmad mindst seks dage om ugen. På samme måde spiser stort set alle børn mellem 4-10 år frokost mindst seks dage om ugen, mens 81 % (59+22) af de ældste skolebørn og 66 % (43+23) af de unge spiser frokost mindst seks dage om ugen. Henholdsvis 19 % (100-81) og 34 % (100-66) af de to ældste aldersgrupper har således sprunget et frokostmåltid over mindst to dage om ugen. Aftensmaden er det måltid, som alle aldersgrupper spiser oftest, idet mellem 90 og 100 % af hver aldersgruppe har spist mindst seks aftensmåltider i den uge, hvor kostregistreringen er forløbet. Tabel 3: Andel med forskellig grad af regelmæssighed procent Spist 3 hovedmåltider alle 7 dage Spist 3 hovedmåltider 6 dage Spist 2 hovedmåltider alle 7 dage Sprunget 1 hovedmåltid over 2 dage Sprunget 1 hovedmåltid over 3-4 dage Sprunget 2 hovedmåltider over 1-2 dage Øvrige kombinationer mindre end 0,5 % Tabel 3 illustrerer graden af regelmæssighed, hvormed hovedmåltiderne indtages. Børnehavebørnene () er den gruppe, som har det mest regelmæssige måltidsmønster, idet 95 % (76+19) af børnene har spist tre hovedmåltider mindst seks dage om ugen. For de tre andre grupper er den 1214 tilsvarende andel 84 %, 62 % og 48 %. De årige unge er således den gruppe, som har de mest uregelmæssige måltidsvaner, hvilket også illustreres ved, at 16 % har sprunget 1 hovedmåltid over 3-4 dage om ugen. Måltidsmønstret, mellemmåltider Tabel 4: Hvor ofte indtages mad eller drikke i de enkelte mellemmåltider? (n= antal personer) procent Mellemmåltid formiddag Ikke spist i løbet af ugen Spist 1-2 dage Spist 5 dage om ugen Mellemmåltid eftermiddag Ikke spist i løbet af ugen Spist 1-2 dage Spist 5 dage om ugen Mellemmåltid aften/nat Ikke spist i løbet af ugen Spist 1-2 dage Spist 5 dage om ugen mindre end 0,5 % Mellemmåltidet om formiddagen spises jævnligt ( 5 dage om ugen) af godt 1/3 af børnehavebørnene (), mens lidt færre skolebørn (7-14 år) og unge () spiser formiddagsmåltidet jævnligt (22-29 %) jf. tabel 4. I alt % af hver af de fire aldersgrupper har ikke spist et mellemmåltid om formiddagen i løbet af registreringsperioden. Eftermiddagsmåltidet er det mellemmåltid, som flest børn og unge spiser. Mere end 90 % af de 4-10-årige børn spiser jævnligt mellemmåltider om eftermiddagen, mens knap 75 % af de årige spiser eftermiddagsmåltid jævnligt. Mellemmåltidet om aftenen eller natten spises jævnligt af godt halvdelen af de 7-19-årige, mens det er godt 1/3 af børnehavebørnene, som spiser et mellemmåltid om aftenen mindst fem gange om ugen. Mindre end 6 % i hver af de fire grupper har ikke spist et mellemmåltid om aftenen i løbet af den uge, hvor de har deltaget i kostundersøgelsen. Det er undersøgt, hvor mange måltider, som udelukkende består af drikkevarer. For morgenmad, frokost og varm aftensmad består henholdsvis 1-2 %, 1-3 % og 0,5-2 % af måltiderne kun af drikkevarer jf. tabel 5. For mellemmåltiderne er andelen af måltider, der kun består af drikkevarer højere. Mellem % af formiddagsmellemmåltidet består udelukkende af drikkevarer, mens hhv % og % af mellemmåltiderne om eftermiddagen og sen aften udelukkende består af drikkevarer. 1315 Tabel 5: Andel af måltider (%), hvor der udelukkende er indtaget drikkevarer (n=antal måltider) (n=945) (n=1414) (n=1456) (n=959) procent Hovedmåltider Morgen Frokost Aften Mellemmåltider Formiddag Eftermiddag Aften mindre end 0,5 % Måltidernes energiindhold, energibidrag og energifordeling Blandt hovedmåltiderne er morgenmåltidet det måltid, som i gennemsnit bidrager med mindst energi. Frokost og aftensmad bidrager med næsten lige meget energi for de 4-6-årige (27 vs. 29 %). For de tre ældste aldersgrupper (7-19 år) er det gennemsnitlige energibidrag % fra frokosten og % fra aftensmaden. Blandt mellemmåltiderne bidrager eftermiddagsmåltidet med mest energi. Der er dog en tendens til, at bidraget falder med stigende alder, mens energibidraget fra mellemmåltidet om aftenen stiger med alderen, jf. tabel 6. Tabel 6: Gennemsnitlige energiindtag og måltidernes energibidrag (n=antal personer) Energi (MJ) 7,3 8,5 8,5 8,8 Andel af det samlede indtag procent Morgenmad Frokost Aftensmad Mellemmåltid formiddag Mellemåltid eftermiddag Mellemmåltid aften Tabel 7 viser det gennemsnitlige energiindtag til måltiderne samt median, 10- og 90- percentilen. Det gennemsnitlige energiindtag til morgenmad varierer mellem 1,4 MJ for den yngste aldersgruppe og 1,6 MJ for den ældste aldersgruppe. På samme måde varierer frokostmåltiderne mellem 1,9 MJ for de ige og 2,0 MJ for den ældste aldersgruppe, og aftensmåltiderne varierer mellem 2,1 MJ for den yngste aldersgruppe og 3,0 MJ for den ældste. Det gennemsnitlige energiindhold i mellemmåltiderne varierer mellem 0,2 MJ og 1,3 MJ mindst for de 4-6-åriges formiddagsmåltid og størst for de 7-10-åriges eftermiddagsmåltid. Tabellen viser også, at der er stor variation i energiindtaget indenfor de enkelte aldersgrupper. Eksempelvis er medianen for energiindtag til eftermiddagsmåltidet for de unge () 0,9 MJ, men 10 % af gruppen har i gennemsnit spist henholdsvis mindre end 0,1 MJ pr. måltid og mere end 1,9 MJ pr. måltid. Af tabellen kan man også se, at de små børn () i gennemsnit har et ligeså stort absolut energiindtag som 7-19 årige til morgen-, frokost- og eftermiddagsmåltidet. 1416 Tabel 7: Børn og unges måltiders energiindhold (gennemsnit, median, 10; 90 percentil) (n=antal personer) Måltid (MJ/dag) Gns Md 10;90 percentil Gns Md 10;90 percentil Gns Md 10;90 percentil Gns Md 10;90 percentil Alle måltider 7,3 7,1 5,7; 8,9 8,5 8,3 6,3; 10,6 8,5 8,3 5,4; 11,3 8,8 8,4 5,4; 12,8 Morgenmad 1,4 1,4 0,9; 2,0 1,6 1,5 1,0; 2,3 1,5 1,4 0,8; 2,3 1,6 1,6 0,8; 2,8 Frokost 2,0 1,9 1,2; 2,7 2,1 2,0 1,2; 3,0 1,9 1,8 1,0; 3,0 2,0 1,8 0,9; 3,4 Aftensmad 2,1 2,0 1,4; 2,9 2,7 2,6 1,8; 3,8 3,0 2,8 1,8; 4,6 3,0 2,8 1,6; 4,9 Mellemmåltid formiddag 0,2 0,1 0; 0,4 0,2 0,1 0; 0,6 0,2 0,1 0; 0,6 0,3 0,2 0; 0,7 Mellemmåltid eftermiddag 1,2 1,1 0,5; 2,0 1,3 1,2 0,5; 2,3 1,2 1,1 0,3; 2,1 1,0 0,9 0,1; 1,9 Mellemmåltid aften 0,4 0,3 -; 0,9 0,6 0,5 0,1; 1,1 0,7 0,6 -; 1,5 0,9 0,7 0,1; 2,0 - mindre end 0,1 MJ 1517 Tabel 8-12 viser den gennemsnitlige fordeling af energien på makronæringsstofferne fedt, kulhydrat, tilsat sukker, protein og alkohol. Frokost og aftensmad har en fedtenergiprocent på 35-40, mens morgenmåltidet samt mellemmåltiderne om formiddagen og aftenen har en fedtenergiprocent på Tabel 8: Fedt (gennemsnitlig energiprocent) (n=antal personer) Måltid Alle måltider Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Mellemmåltiderne har en gennemsnitlig kulhydratenergiprocent mellem 59 og 65 jf. tabel 9. Morgen, frokost og aftensmåltiderne har i gennemsnit en kulhydratenergiprocent på henholdsvis %, % og %. Mellemmåltiderne indeholder i gennemsnit mest energi fra tilsat sukker jf. tabel 10. Formiddagsmåltidet indeholder E% fra tilsat sukker, eftermiddagsmåltidet E% og mellemmåltidet om aftenen E%. Hovedmåltiderne ligger mellem 6-11 E% fra tilsat sukker. Tabel 9: Kulhydrat (gennemsnitlig energiprocent) (n=antal personer) Måltid Alle måltider Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Tabel 10: Tilsat sukker (gennemsnitlig energiprocent) (n=antal personer) Måltid Alle måltider Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltid MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid 1618 Aftensmaden indeholder % af energien fra protein, mens morgen og frokostmåltiderne indeholder % i gennemsnit jf. tabel 11. Mellemmåltiderne indeholder i gennemsnit mellem 8 og 10 E%. Alkoholdige drikkevarer introduceres for nogle få børn i 7-14 års alderen, men det største energibidrag fra alkohol ses i s alderen, og her er det især mellemmåltidet om aftenen, som bidrager med energi fra alkohol (17 E%) jf. tabel 12. Tabel 11: Protein (gennemsnitlig energiprocent) (n=antal personer) Måltid Alle måltider Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Tabel 12: Alkohol (gennemsnitlig energiprocent) (n=antal personer) Måltid Alle måltider Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften mindre end 0,5 E%, MM=mellemmåltid 1719 Sukker, kostfibre og fedt Nedenstående tabel 13 viser, hvor meget sukker de forskellige måltider bidrager med udtrykt som andel af det samlede indtag af tilsat sukker pr. dag. Børnehavebørn () indtager i gennemsnit 49 gram tilsat sukker om dagen. Heraf indtages i gennemsnit næsten ⅓ af sukkeret til mellemmåltidet om eftermiddagen, mens morgenmad bidrager med godt 1/5 af indtaget. Skolebørn i alderen 7-14 år indtager i gennemsnit g tilsat sukker om dagen, hvor aftensmad og mellemmåltidet om eftermiddagen hver bidrager med ca. ¼. Blandt de unge () er det gennemsnitlige indtag af sukker 59 g/dag og modsat de andre aldersgrupper, så bidrager aftensmåltidet med 25 %, mens mellemmåltiderne om eftermiddagen og om aftenen bidrager med % af indtaget. Tabel 13: Gennemsnitlige indtag af tilsat sukker til måltiderne (n=antal personer) Måltid Sukker (g/dag) Andel af det samlede indtag procent af indtag Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Tabel 14: Gennemsnitlige indtag af kostfibre til måltiderne (n=antal personer) Måltid Kostfibre (g/dag) Andel af det samlede indtag procent af indtag Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Børn og unge indtager i gennemsnit g kostfibre pr. dag og heraf indtages godt ¾ til hovedmåltiderne. Frokosten bidrager med % af dagens kostfibre, mens aftensmaden bidrager med % af kostfibrene. Blandt mellemmåltiderne bidrager især mellemmåltidet om eftermiddagen med kostfibre (10-18 %) jf. tabel 14. Børnehavebørnenes kost indeholder i gennemsnit knap 70 g fedt pr. dag, mens de øvrige aldersgrupper i gennemsnit indtager stort set samme mængde (76-77 g pr. dag) jf. tabel 15. Ca. 80 % af fedtet indtages til 1820 hovedmåltiderne. Frokost og aftensmad bidrager med henholdsvis % og % af dagens fedtindtag. Blandt mellemmåltiderne bidrager eftermiddagsmåltidet med 9-15 % af dagens fedtindtag, mens mellemmåltidet om aftenen bidrager med 4-8 % af dagens fedtindtag. Det gennemsnitlige indtag af fedt i formiddagsmåltiderne er lille. Tabel 15: Gennemsnitlige indtag af fedt til måltiderne (n=antal personer) Måltid Fedt (g/dag) Andel af det samlede indtag procent af indtag Morgenmad Frokost Aftensmad Alle mellemmåltider MM formiddag MM eftermiddag MM aften MM=mellemmåltid Konklusion Hovedmåltider indtages af langt de fleste børn og unge mindst seks dage om ugen med undtagelse af de åriges frokost, hvor % har sprunget frokostmåltidet over mindst to dage om ugen. Børnehavebørnene () har det mest regelmæssige måltidsmønster, idet graden af regelmæssighed falder med stigende alder. Eftermiddagsmåltidet er det mellemmåltid, som spises oftest, og formiddagsmellemmåltidet er det måltid, som oftest springes over. Morgenmåltidet bidrager i gennemsnit med % af dagens energiindtag. Frokost og aftensmad bidrager begge med knap 30 % af energien for de 4-6-årige børn, mens aftenmad og frokost for de tre ældste aldersgrupper bidrager med henholdsvis % og %. Der er stor variation i energiindtaget indenfor de enkelte aldersgrupper og måltider. I absolutte mængder indtages i gennemsnit mest sukker til aftensmaden for de årige og til mellemmåltidet om eftermiddagen for de 4-14-årige. Der indtages flest kostfibre til frokostmåltiderne, og endelig indtages mest fedt til frokost for de 4-6-årige og til aftensmad for de 7-19-årige. 1921 Hvad spises til ugens måltider? Dette afsnit præsenterer børn og unges indtag af udvalgte fødevarer fordelt på morgen-, frokost- og aftensmad samt mellemmåltiderne om formiddagen, eftermiddagen og aftenen. Fødevaregrupper med et indtag over 1 g i gennemsnit pr. dag for det enkelte måltid er medtaget i tabellerne. Indtagene præsenteres som det gennemsnitlige indtag for hele populationen, medianen og derudover præsenteres 10- og 90- percentilerne. Morgenmad Tabel 16: Indtag af udvalgte fødevarer i gram pr. dag til morgenmad (gennemsnit (Gns), median (Md) og 10; 90 percentil) (n=antal personer) Gns Md 10;90 Gns Md 10;90 Gns Md 10;90 Gns Md 10;90 Drikkevarer, i alt ; ; ; ; 429 Kaffe 0 0 0; 0-0 0; ; ; 57 Te 4 0 0; ; ; ; 86 Poste-, danskvand ; ; ; ; 143 Sødmælk 4 0 0; ; ; ; 0 Letmælk ; ; ; ; 86 Minimælk ; ; ; ; 114 Skummet-/kærnemælk ; ; ; ; 57 Mælk i kaffe og te 1 0 0; ; ; ; 11 Kakao, drikkeyoghurt ; ; ; ; 57 Juice ; ; ; ; 154 Saft 1 0 0; ; ; ; 0 Juice, saft, light 3 0 0; ; ; ; 0 Sodavand, sukkersødet 0 0 0; ; 0-0 0; ; 0 Iste 0 0 0; ; ; ; 0 Cornflakes, Havre Fras 5 2 0; ; ; ; 12 Guldkorn, Choko pops 2 0 0; ; ; ; 5 Havregryn 6 0 0; ; ; ; 23 Müsli 1 0 0; ; ; ; 9 Grød 6 0 0; ; ; ; 0 Mælk til morgen cerealier ; ; ; ; 125 Yoghurt, tykmælk o.l ; ; ; ; 57 Letmælksyoghurt, Ylette 9 0 0; ; ; ; 0 Fedtfattig yog., Cheasy 5 0 0; ; ; ; 0 Yoghurt, frugtkvark, uspec ; ; ; ; 0 Sukker tilbehør til fx grød 2 0 0; ; ; ; 1 Hvedebrød, fint ; ; ; ; 64 Hvedebrød, groft 8 0 0; ; ; ; 17 Rugbrød 1 0 0; ; ; ; 14 Tebirkes, wienerbrød o.l ; ; ; ; 10 Fedtstof på brød 5 3 0; ; ; ; 14 Pålæg, ost 2 0 0; ; ; ; 14 Pålæg, kød 1 0 0; ; ; ; 9 Pålæg, æg 3 0 0; ; ; ; 8 Pålæg, syltetøj/honning 3 0 0; ; ; ; 7 Pålæg, chokolade, Nutella 4 2 0; ; ; ; 13 Frugt som tilbehør ; ; ; ; 66 Grøntsager som tilbehør 1 0 0; ; ; ; 9 Grove grøntsager - 0 0; 0-0 0; 0-0 0; ; 0 Fine grøntsager - 0 0; ; ; ; 4 - mindre end 0,5 g 20 Vis mere
Måltidsvaner for voksne med kort uddannelse 2005-2008 Måltidsvaner for voksne med kort uddannelse 2005-2008 Udarbejdet af: Lene Møller Christensen Karsten Kørup Ellen Trolle Sisse Fagt DTU Fødevareinstituttet Læs mere Måltidsvaner for voksne med kort uddannelse 2005-2008
Måltidsvaner for voksne med kort uddannelse 2005-2008 Måltidsvaner for voksne med kort uddannelse 2005-2008 Udarbejdet af: Lene Møller Christensen Karsten Kørup Ellen Trolle Sisse Fagt DTU Fødevareinstituttet Læs mere Forslag til dagens måltider for en dreng på 3 5 år med normal vægt og fysisk aktivitet
Forslag til dagens måltider for en kvinde på 31 60 år med normal vægt og fysisk aktivitet, som ikke indtager mælkeprodukter 8300 kj/dag + råderum til tomme kalorier på 900 kj/dag svarende til 10 % af energiindtaget Læs mere Forslag til dagens måltider for en dreng på 6 9 år med normal vægt og fysisk aktivitet
Forslag til dagens måltider for en kvinde over 74 år med normal vægt og fysisk aktivitet Ca. 7400 kj/dag + råderum til tomme kalorier på 800 kj/dag svarende til 10 % af energiindtaget (Svarer til 1750 Læs mere Danmarks Tekniske Universitet. Børn og unges måltidsvaner 2000-2004
Danmarks Tekniske Universitet Børn og unges måltidsvaner 2000-2004 Børn og unges måltidsvaner 2000-2004 Udarbejdet af: Sisse Fagt Tue Christensen Margit Velsing Groth Anja Biltoft-Jensen Jeppe Matthiessen Læs mere Anbefalinger for sund frokost i daginstitutioner
Anbefalinger for sund frokost i daginstitutioner Hvem skal bruge anbefalingerne? Anbefalingerne for sund frokost i vuggestuer og børnehaver er udviklet til dig, der tilbereder mad i daginstitutionen. Kommuner Læs mere Fakta om danskernes sundhed, ernæring og kostvaner. Af Gitte Gross Afdelingschef, Afdeling for Ernæring
Fakta om danskernes sundhed, ernæring og kostvaner Af Gitte Gross Afdelingschef, Afdeling for Ernæring Hvad vil jeg snakke om? Afdeling for Ernæring på Fødevareinstituttet Hvad er nyt ift NNR 2012 Hvad Læs mere SUNDE VANER - GLADE BØRN
Kost & Ernæring K3 + talent Kostens betydning for præstationsevnen At være elitesvømmer kræver meget. Meget træning, men også at være en 24-timers atlet, som ikke kun er svømmer når han/hun er i bassinet. Læs mere Hvor meget frugt og grønt spiser danskerne. Cand. brom Ellen Trolle og cand. brom Sisse Fagt Afd. f. Ernæring, Fødevarederektoratet
Hvor meget frugt og grønt spiser danskerne. Cand. brom Ellen Trolle og cand. brom Sisse Fagt Afd. f. Ernæring, Fødevarederektoratet 2. maj 21 Danskere spiser i gennemsnit 3 g om dagen Den landsdækkende Læs mere Børns og unges måltidsvaner
Downloaded from orbit.dtu.dk on: Jan 24, 2017 Børns og unges måltidsvaner 2000-2004 Fagt, Sisse; Christensen, Tue; Groth, Margit Velsing; Biltoft-Jensen, Anja Pia; Matthiessen, Jeppe; Trolle, Ellen Publication Læs mere Kost & Ernæring K1 + K2
Kost & Ernæring K1 + K2 Kostens betydning for præstationsevnen At være elitesvømmer kræver meget. Meget træning, men også at være en 24-timers atlet, som ikke kun er svømmer når han/hun er i bassinet. Læs mere Sociale forskelle i kosten. Sisse Fagt, Seniorrådgiver DTU Fødevareinstituttet, Afdeling for ernæring sisfa@food.dtu.dk
Sociale forskelle i kosten Sisse Fagt, Seniorrådgiver DTU Fødevareinstituttet, Afdeling for ernæring sisfa@food.dtu.dk Hvad jeg vil tale om Fakta om social ulighed i sundhed, forebyggelsesstrategier 2 Læs mere Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner. Delrapport. Mette Rosenlund Sørensen, Margit Velsing Groth & Sisse Fagt
Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner Delrapport Mette Rosenlund Sørensen, Margit Velsing Groth & Sisse Fagt DTU Fødevareinstituttet, Afdeling for Ernæring, juni 2012 Indhold Sammenfatning... Læs mere De nye Kostråd set fra Axelborg
Kapitel 3 Kost Kapitel 3. Kost 33 Mænd spiser tilsyneladende mere usundt end kvinder De ældre spiser oftere mere fedt og mere mættet fedt end anbefalet sammenlignet med de unge De unge spiser oftere mere Læs mere Børns kost på hverdage og weekenddage.
Børns kost på hverdage og weekenddage. Hvordan er kostens kvalitet? Sisse Fagt, afdeling for ernæring sisfa@food.dtu.dk Snakke om to af artiklerne i PhD afhandlingen Artikel I Rothausen BW, Matthiessen Læs mere Tallerken-modellen når du træner hårdt 1,5 time eller mere pr. dag
Tallerken-modellen når du træner hårdt 1,5 time eller mere pr. dag ½ af din tallerken skal være fyldt op med, pasta, ris, kartofler, brød, bulgur og lign ¼ af din tallerken skal være fyldt op med grøntsager Læs mere Forslag til dagens måltider for en mand på 18 30 år med normal vægt og fysisk aktivitet
Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Fødevarestyrelsen Vejledningen er en hjælp til at opfylde anbefalingerne og at gøre det sunde valg let for børnene. Udfordringerne er, at børn spiser for Læs mere Sund mad i børnehøjde. Sundhedskonsulent Kirstine Gade SundhedscenterStruer
Sund mad i børnehøjde Sundhedskonsulent Kirstine Gade SundhedscenterStruer Program Madens betydning for børn Generelle kostanbefalinger til børn Madens betydning for børn Børn har brug for energi, vitaminer, Læs mere Denne bog tilhører: Hej! Navn: Skole: Dette er din personlige bog, som vi håber vil være en hjælp til dig på vejen mod en sjov og sund hverdag.
MIN AFTALE BOG Denne bog tilhører: Hej! Dette er din personlige bog, som vi håber vil være en hjælp til dig på vejen mod en sjov og sund hverdag. I bogen kan du finde de kost- og motions råd, som vi alle Læs mere Kantinen arbejder som grundbegreb ud fra de 10 råd, se dem samlet nedenfor.
Skolens kantine Kantinen arbejder som grundbegreb ud fra de 10 råd, se dem samlet nedenfor. Derudover arbejder vi med sundheden, og vi tilbyder dagligt sunde alternativer. Du finder disse alternativer Læs mere Sodavand, kager og fastfood
Anne Illemann Christensen Ola Ekholm Michael Davidsen Knud Juel Statens Institut for Folkesundhed Sodavand, kager og fastfood Resultater fra Sundheds- og sygelighedsundersøgelsen 2013 Sodavand, kager og Læs mere Figur 1. Vægtmæssig fordeling af dagens sukker fordelt på måltiderne (i %).
Sukker i børn og unges kost Af cand.brom. Sisse Fagt og cand.scient. Anja Biltoft-Jensen, Fødevareinstituttet, Danmarks Tekniske Universitet Børn og unge får for meget tilsat sukker gennem kosten. De primære Læs mere Kostpolitik. Kostplanen skal være tilgængelig ved opslag på stuerne og på børnehavens hjemmeside.
Kostpolitik Generelt Det er i barndommen, at de sunde kostvaner skal grundlægges, så hele livet kan blive sundt og godt. Det har stor betydning for børns udvikling og helbred, at de får en god og næringsrigtig Læs mere Du er måske for sød Hvor meget sukker er for meget?
Du er måske for sød 2 Du er måske for sød 2 Hvor meget sukker er for meget? 2 Hvor meget sukker er der i fødevarerne? 3 Hvorfor er det vigtigt at holde igen? 4 Mellemmåltidet mellemmaden 4 TIPS 5 Opskrifter Læs mere Træner du meget (4 6 timer om ugen eller mere), er det vigtigt, at du og dine forældre sørger for, at du får den rigtige sportsmad at spise.
KOSTVEJLEDNING 1 Kost og håndbold Kosten er vigtig for dig, der spiller håndbold! Træner du meget (4 6 timer om ugen eller mere), er det vigtigt, at du og dine forældre sørger for, at du får den rigtige Læs mere Kulhydrat: energi i forhold til svømning. Gode kilder til kulhydrat: pasta, ris, kartofler, brød, gryn
Kulhydrat: energi i forhold til svømning Gode kilder til kulhydrat: pasta, ris, kartofler, brød, gryn Tallerken-modellen når du træner hårdt 1,5 time eller mere pr. dag ½ af din tallerken skal være fyldt Læs mere Kød i voksnes måltider
Kød i voksnes måltider Hvordan passer kød ind i en sund kost Nytårskur 2007 Danish Meat Association Anja Biltoft-Jensen Afdeling for Ernæring Fødevareinstituttet Danmarks Tekniske Universitet Formål Perspektivere Læs mere Hvordan kommer jeg i gang med et varigt vægttab. Randers Kommune
Hvordan kommer jeg i gang med et varigt vægttab Randers Kommune Program Ernæringsteori Måltider og mæthed Indkøbsguide Hvordan kommer jeg så i gang? Afrunding og spørgsmål 2 Randers Kommune - Hvordan kommer Læs mere Karakteristika for familier med 4-6-årige børn, der spiser mindre end 300 gram frugt og grønt om dagen
Karakteristika for familier med 4-6-årige børn, der spiser mindre end 3 frugt og grønt om dagen Notat til 6 om dagen Mette Rosenlund Sørensen Sisse Fagt Karsten Kørup Margit Velsing Groth Afdeling for Læs mere Nedenstående er vores retningslinjer for alle måltider i Børnehusene Niverød
Fredensborg kommune vil være en sund kommune. Vi vil skabe gode rammer for at gøre sunde valg til det nemme valg. Sådan lyder forordene til Fredensborg Kommunes kostpolitik der er udarbejdet i foråret Læs mere Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner Delrapport
Downloaded from orbit.dtu.dk on: Nov 03, 2015 Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner Delrapport Sørensen, Mette Rosenlund; Groth, Margit Velsing; Fagt, Sisse Publication date: 2012 Document Læs mere Tak for godt samarbejde til forældre og personale som påbegyndte arbejdet med Klippigårdens kostpolitik foråret 2000.
1 2 Indhold: Forord og formål Kostpolitik Aldersvarende mad Småt spisende børn Allergi Kontakt med børnehaven Børn fra fremmed kulturer Morgenmad Madpakken Eftermiddag Drikkevarer Fødselsdag Slik Festlige Læs mere Patientinformation. Kost anbefalinger. Til overvægtige børn og deres familie. Regionshospitalet Randers Børneafdelingen
Patientinformation Kost anbefalinger Til overvægtige børn og deres familie Regionshospitalet Randers Børneafdelingen Sund kost Indledning: Denne pjece handler om nogle kost anbefalinger til dig og din Læs mere Tallerken-modellen til dig der træner meget
FIF til hvordan du styrer din trang til sukker af. Hanne Svendsen, klinisk diætist og forfatter 1 Håber du får inspiration og glæde af denne lille sag. Jeg ønsker for dig, at du når det, du vil. Valget Læs mere Der er gemt ca kcal i et kilo kropsmasse og derfor vil du opnå et vægttab på g pr. uge hvis du spiser helt efter planen.
KOSTPLAN 1400 KCAL Brugsanvisning Denne kostplan på 1400 kcal er beregnet til vægttab. Groft forenklet har de fleste kvinder et dagligt energibehov til vægtvedligeholdelse på ca. 2000 kcal og mænd på ca. Læs mere Gode råd til en sundere hverdag
Tallerken-modellen når du træner hårdt 1,5 time eller mere pr. dag ½ af din tallerken skal være fyldt op med, pasta, ris, kartofler, brød, bulgur og lign ¼ af din tallerken skal være fyldt op med grøntsager Læs mere 1) Hvorfor kost politik: At sætte ramme for en god kostforplejning.
INDHOLD: 1) Hvorfor have en kostpolitik 2) De 10 kostråd 3) Måltids sammensætning 4) Råvarer 5) Indkøb 6) Spisemiljø 7) Køkkenets åbningstider 8) Køkkenets service 9) Elever med i køkkenet 10) Regler for Læs mere Giv point for A. frugt/grønt, B. fuldkorn og C. fedt/kulhydrat og D. læg point sammen.
Det samlede pointsystem Varme, lune og kolde retter Giv point for A. frugt/grønt, B. fuldkorn og C. fedt/kulhydrat og D. læg point sammen. A. Point for frugt og grønt Point Med fri salatbar Uden salatbar Læs mere Hvad spiser du i løbet af dagen?
Navn: Alder: Højde: Vægt: Hvad spiser du i løbet af dagen? Sæt kryds ud for hvad du spiser Hvor ofte spiser du morgenmad? Hver dag 5-6 gange om ugen 3-4 gange om ugen 1-2 gange om ugen Mindre end 1-2 gange Læs mere forældrene i valget af en sund madpakke og kan derfor anbefale følgende retningslinjer:
Vores mål med en kostpolitik er, at sikre børnene en sund kost i det daglige og dermed indføre sunde kostvaner på længere sigt. De fleste børn opholder sig en stor del af dagen i børnehaven, personalet Læs mere Kostpolitik. Kostpolitik 0-6 år
Kostpolitik Kostpolitik 0-6 år Vesthimmerlands Kommunes kostpolitik - for børn i kommunale dagtilbud Denne pjece indeholder Vesthimmerlands Kommunes kostpolitik for børn i alderen 0 til 6 år i dagtilbud Læs mere Danskernes fuldkornsindtag 2011-2012
Danskernes fuldkornsindtag 2011-2012 Af Heddie Mejborn, Karin Hess Ygil, Sisse Fagt, Ellen Trolle og Tue Christensen Afdeling for Ernæring, DTU Fødevareinstituttet DTU Fødevareinstituttet har i samarbejde Læs mere Kosten og dens betydning.
MBK 31.august 2009. Det er ikke nok, at du er en dygtig spiller og træner meget. Din kost kan afgøre, om du vinder eller taber en kamp. Rigtig kost kan også sikre at du undgår skader. For at yde må du Læs mere OM DAGEN. Få gode ideer til frugt og grønt morgen, middag, aften og ind i mellem
OM DAGEN 6 også når du flytter hjemmefra Få gode ideer til hvordan du får 6 om dagen morgen, middag og aften ind i mellem Få gode ideer til frugt og grønt morgen, middag, aften og ind i mellem Et af de Læs mere Ernæringsmærkning i Danmark og Norden
Ernæringsmærkning i Danmark og Norden Heddie Mejborn Afdeling for Ernæring CBS 15. maj 2008 2 Dansk SPIS-mærke Svensk Nøglehul Finsk Hjertemærke GDA-mærkning 3 Dansk SPIS-mærke Krav Anvendes på alle fødevarer Læs mere Kost og ernæring for løbere
Kost og ernæring for løbere 1 Hvad er sund kost? Kilde: Alt om kost - Fødevarestyrelsen 2 Energikrav til marathon Forbrænder ca. 1kcal/kg/km Løber på 75kg: 3165kcal = 13293kJ Realistisk forhold ved MT(ca.75% Læs mere Mad og måltider i. DAG- PLEJEN For Skanderborg Kommune
Mad og måltider i DAG- PLEJEN For Skanderborg Kommune Kære Forældre til børn i dagplejen i Skanderborg Kommune Denne pjece er en del af udmøntningen af Skanderborg Kommunes kostpolitik på dagplejeområdet. Læs mere Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner
Danskernes faktiske kost og oplevelsen af sunde kostvaner Fisk Mælk Mad Kød Faktisk kost Danskerne Befolkningen Hygge Madpyramide Sunde kostvaner Fornuft Følelse Lyst Fødevarer Frugt & grønt Hverdag Weekend Læs mere Udgivet i revideret form af Forum for Fødevarereklamer, december 2013. Vejledning. Kodeks for fødevarereklamer til børn
Udgivet i revideret form af Forum for Fødevarereklamer, december 2013 Vejledning Kodeks for fødevarereklamer til børn 1 Indholdsfortegnelse Introduktion... 3 Er fødevaren omfattet?... 3 Hvad er et børnemedie?... Læs mere DBF-MIDTJYLLAND. Breddekonsulent Kirsten Leth. DBF- Midtjylland.
DBF-MIDTJYLLAND. Hvad betyder kosten og hvorfor??. Det er ikke nok, at du er en dygtig spiller og træner meget. Din kost kan afgøre, om du vinder eller taber en kamp. Rigtig kost kan også sikre at du undgår Læs mere Kostpolitik ved evt. madordning i Hornsyld Idrætsbørnehus
Kostpolitik ved evt. madordning i Hornsyld Idrætsbørnehus Forord I Hornsyld Idrætsbørnehus sætter vi fokus på sund kost. Derfor har vi fundet det relevant at udvikle en kostpolitik, idet vi anser barnets Læs mere Energi til hele skidagen
Energi Til Hele Skidagen - 1 - Energi til hele skidagen En rapport fra skifitness.dk af Anja Bolbjerg De fleste kender fornemmelsen af at gassen går ud af ballonen op ad skidagen. Den sædvanlige kost på Læs mere Danskernes fuldkornsindtag
E-artikel fra DTU Fødevareinstituttet, nr. 4, 2014 Danskernes fuldkornsindtag 2011-2013 Af Heddie Mejborn, Karin Hess Ygil, Sisse Fagt, Ellen Trolle, Karsten Kørup og Tue Christensen Afdeling for Ernæring, Læs mere Sunde mad og spisevaner
Sunde mad og spisevaner Oplæg af Maiken M. Jensen Kost og Ernæringskonsulent Lemvig kommune 1 Sund mad er vigtig fordi den..., Bidrager med livsvigtige vitaminer og mineraler Indeholder gavnlige kostfibre Læs mere Madpræferencer og livsstil? Anja Biltoft-Jensen 22/9 2016
Madpræferencer og livsstil? Anja Biltoft-Jensen 22/9 2016 Sociale forskelle i kostvaner Social ulighed i sundhed: levetid Forventet restlevetid for en 30-årig efter uddannelse Forventet restlevetid (år) Læs mere Kostpolitik i Dagmargården
Kostpolitik i Dagmargården Dagmargårdens kostpolitik er baseret på de 8 kostråd. De 8 kostråd De 8 kostråd er hverdagens huskeråd til en sund balance mellem mad og fysisk aktivitet. Lever du efter kostrådene, Læs mere MADSERVICE PÅ KOMMUNENS PLEJECENTRE
2014 MADSERVICE PÅ KOMMUNENS PLEJECENTRE Kvalitetsstandard for madservice på kommunens plejecentre Lovgrundlag Hvilke behov dækker ydelsen Hvad er formålet med ydelsen Hvem er berettiget til ydelsen Hvilke Læs mere Gode råd om mad og ernæring ved kæbeoperation. og kæbebrud
Patientinformation Aarhus Universitetshospital Afdeling O og HOJ O-ambulatorium og sengeafdeling Tlf. 7846 2927 og 7846 3203 Nørrebrogade 44 DK-8000 Aarhus C www.kaebekir.auh.dk Gode råd om mad og ernæring Læs mere FÅ MERE UD AF TRÆNINGEN MED GODE SPISEVANER MAD TIL MOTION OG MUSKLER
FÅ MERE UD AF TRÆNINGEN MED GODE SPISEVANER MAD TIL MOTION OG MUSKLER Spis gode kulhydrater Du får mest ud af træningen, hvis du har fyldt din krops kulhydrat- og væskedepoter. Det gælder både hvis du Læs mere Kostpolitik For. Børnehuset Skovtroldene
Kostpolitik For Børnehuset Skovtroldene Skovtroldenes kostpolitik tager udgangspunkt i Skanderborg kommunes kostpolitik for daginstitutionsområdet, og fødevarestyrelsens anbefalinger om de 8 kostråd. Den Læs mere Menuplanerne er tilgængelige på Forældre-Intra samt ved opslag i institutionen.
Kostpolitik I Dr. Alexandrines børnehave vægter vi kosten højt, hvorfor vi har ansat en økonoma, der med sin faglige baggrund har en dybere indsigt i produktionen af mad. Vi har fuldkostordning, hvilket Læs mere De officielle kostråd
De officielle kostråd 2013 De officielle kostråd Fødevarestyrelsen udgav d. 17. september 2013 de nye kostråd Afløse De 8 kostråd De nye kostråd går under betegnelsen De officielle kostråd Bygger på 10 Læs mere Beskrivelse af 8- til 10-årige og 12- til 14-årige børns kost. med fokus på indtag i skole og fritidsordning
Beskrivelse af 8- til 10-årige og 12- til 14-årige børns kost med fokus på indtag i skole og fritidsordning Beskrivelse af 8- til 10-årige og 12- til 14-årige børns kost med fokus på indtag i skole og Læs mere Patientvejledning. Kostplan. 1200 kcal
Patientvejledning Kostplan 1200 kcal Kostplan på 1200 kcal/ 5000 kj Morgen Formiddag ½ skive (25 g) rugbrød ½ skive groft franskbrød skrabet minarine 1 skive ost 30+/18% 150 ml skummetmælk Se forslag ½ Læs mere KOPIARK 1-12 2.-4. KLASSETRIN
KOPIARK 1-12 2.-4. KLASSETRIN PIA ROSENLUND & CHRISTINE BENDIX KONSULENTER FOR FØDEVARESTYRELSEN. UDDANNEDE FOLKESKOLELÆRERE MED BACHELOR I HJEMKUNDSKAB ET SUNDERE VALG MED NØGLEHULLET Kopiarkene kan hentes Læs mere Mænds måltidsvaner, viden om og holdninger til at spise sundt i forhold til uddannelse 2011-2013
Mænds måltidsvaner, viden om og holdninger til at spise sundt i forhold til uddannelse 2011-2013 Mænds måltidsvaner, viden om og holdninger til at spise sundt i forhold til uddannelse 2011-2013 Udarbejdet Læs mere Sunde Børn i en Sund By
Sunde Børn i en Sund By Mad- og måltidspolitik for dagplejen i Brædstrup børn og unge Forord Horsens Kommune ønsker at fremme sund kost, motion og god hygiejne blandt børn i alderen 0-6 år. Som led heri Læs mere Elsk hjertet v/ kostvejleder og personlig træner Me5e Riis- Petersen
Elsk hjertet v/ kostvejleder og personlig træner Me5e Riis- Petersen Elsk hjertet Hjertet er kroppens vig:gste muskel Hjertet er kompliceret opbygget i 4 hjertekamre, der har hver sin funk:on Den højre Læs mere Kapitel 12. Måltidsmønstre hvad betyder det at springe morgenmaden
Kapitel 12 Måltidsmønstre h v a d b e t y d e r d e t a t s p r i n g e m o rgenmaden over? Kapitel 12. Måltidsmønstre hvad betyder det at springe morgenmaden over? 129 Fødevarestyrelsen anbefaler, at Læs mere KOSTPOLITIK FOR MADEN DER SERVERES PÅ BØDKERGÅRDEN. Indholdsfortegnelse:
KOSTPOLITIK FOR MADEN DER SERVERES PÅ BØDKERGÅRDEN Indholdsfortegnelse: 1. Formålet med en kostpolitik på Bødkergården 2. Fødevarestyrelsens anbefalinger for kost til børn. 3. Børnenes energi- og væskebehov Læs mere Hvorfor en kostpolitik? Vores målsætning: Råd til en god start på dagen: Børnegårdens Kostpolitik
BØRNEGÅRDENS KOSTPOLITIK REVIDRET 1 FEBRUAR 2012 Børnegårdens Kostpolitik Hvorfor en kostpolitik? I Børnegården mener vi, det er vigtigt, at børn spiser sundt og varieret hver dag! Derfor har vi udarbejdet Læs mere MAD- OG MÅLTIDSPOLITIK
2012 - BØRNEHUSENE BULDERVANG MAD- OG MÅLTIDSPOLITIK BØRNEHUSENE BULDERVANG Måltidet er ikke bare mad Ud over at skulle dække et fysisk behov, er måltidet en social funktion, som vi vægter højt Vi spiser Læs mere Danskernes fedtindtag samt måltidsvaner blandt børn og unge. Sisse Fagt, Afdeling for ernæring, Fødevareinstituttet, DTU, sisfa@food.dtu.
Danskernes fedtindtag samt måltidsvaner blandt børn og unge. Sisse Fagt, Afdeling for ernæring, Fødevareinstituttet, DTU, sisfa@food.dtu.dk 2 Danskernes fedtindtag Skrab brødet det (Andel voksne, der ikke Læs mere Kartofler hører med i en varieret kost. Gå efter. ind. Spis ikke for store portioner. Bevæg dig min. 30 minutter hver dag.
1. Spis varieret, ikke for meget og vær fysisk aktiv Varier mellem forskellige typer fisk, magre mejeriprodukter og magert kød hen over ugen. Kartofler hører med i en varieret kost. Gå efter Nøglehulsmærket Læs mere K4: EKSEMPLER PÅ FORSKELLIGE TYPER AF DAGSKOST - JERN
ØVELSE K4 KØDKVALITET DENATURERING AF PROTEINER OG HÆM-JERN VED VARMEBEHANDLING SIDE 1 AF 1 K4: EKSEMPLER PÅ FORSKELLIGE TYPER AF DAGSKOST - JERN På de følgende sider findes en række færdigberegnede kostregistreringer Læs mere Ernæring for atletikudøvere. Foredrag FIF 4/3 2008
Ernæring for atletikudøvere Foredrag FIF 4/3 2008 Kasper Hansen Kasper Hansen 16 år i BAC Professions bachelor i ernæring og sundhed Speciale: Atletikudøvere og ernæring Tro på mig Sandt eller falsk Hvis Læs mere Menuplanerne er tilgængelige på Forældre-Intra samt ved opslag i institutionen.
Spis dig sund og glad - en lille lektie i de gode ting for kroppen Energibehov Din krop har behov for energi hver dag. Energien får du fra maden du spiser Hvor meget og hvad du skal spise hvornår snakker Læs mere Inter99 Beskrivelse af kost- og motionsinterventionen på livsstilssamtalen
Inter99 Beskrivelse af kost- og motionsinterventionen på livsstilssamtalen Ved Læge, ph.d. Charlotta Pisinger og klinisk diætist Lis Kristoffersen 1 Indledning Overordnet De kost- og motionsråd, der blev Læs mere Hvad er forskellen på fedtprocent og fedtenergiprocent?
Hvad er forskellen på fedtprocent og fedtenergiprocent? Her i bogen taler vi om fedtenergiprocent og ikke bare fedtprocent. Det sidste kan man se på varedeklarationen, men hvad er det første for noget, Læs mere Sundhed i børnehøjde. www.ikast-brande.dk
Sundhed i børnehøjde Kendte ordsprog om vaner En vane har lange rødder. Det man i barndommen nemmer man ej i alderdommen glemmer Ordsprog fra 1300 tallet. "Vaner begynder som edderkoppespind og ender som Læs mere MAD- OG MÅLTIDSPOLITIK
Buldervang 2009 MAD- OG MÅLTIDSPOLITIK Måltidet er ikke bare mad Ud over at skulle dække et fysisk behov, er måltidet en social funktion, som vi vægter højt. Vi spiser sund og varieret kost. Vi spiser Læs mere 1. Synes du, at du sidder godt når du spiser din mad i caféen? 40. 2. Synes du, at lyset er behageligt når du spiser din mad i cafeen?
4 1. Synes du, at du sidder godt når du spiser din mad i caféen? 4 2. Synes du, at lyset er behageligt når du spiser din mad i cafeen? 3 3 3 3 2 2 2 2 1 1 2 2 1 3. Synes du, at der er for meget larm når Læs mere i 1 kop/krus kaffe: g sukker og ml mælk/ fløde 9%/ fløde 13%/ piskefløde i 1 kop/krus te: g sukker og ml mælk/ fløde 9%/ fløde 13%/ piskefløde
, Kostdagbog Vi vil bede dig skrive kostdagbog i 4 dage. Det er bedst, hvis det er 3 hverdage og 1 week-enddag. Du skal skrive alt ned, hvad du spiser og drikker. Da den mad og drikke, der noteres i skemaet Læs mere Vejledende merudgift pr. måned til glutenfri kost gældende fra 2013.
Vejledende merudgift pr. måned til glutenfri kost gældende fra 2013. Alder og energitrin Børn i førskolealderen 1-5 år 4100-5300 kj Børn i skolealderen 6-9 år 7700 kj Piger Piger Drenge Drenge 10-13 år Læs mere Faktorer i kosten og den fysiske aktivitet der har betydning for udvikling af børns overvægt
Faktorer i kosten og den fysiske aktivitet der har betydning for udvikling af børns overvægt Jeppe Matthiessen, DTU Fødevareinstituttet jmat@food.dtu.dk Hvad vil jeg tale om? Er fedmekurven knækket? Faktorer Læs mere Krav til frokostmåltidet
Hvor meget energi har jeg brug for? Du bruger energi hele tiden. Når du går, når du tænker, og selv når du sover. Energien får du først og fremmest fra den mad, du spiser. Den kommer fra proteiner, og Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback