Klostre og konventer i Slesvig-Holsten, Sønderjylland og Hamborg
Klosterbog
Klostre og klosterlignende samfund
fra deres grundlæggelse til Reformationen
På dette sted finder De en indholdsoversigt for Klosterbogen. Denne vil offentliggøre Klosterregistrets resultater i form af alfabetisk ordnede artikler om de enkelte institutioner.
Efter projektets afslutning vil Klosterbogen kunne købes i boghandelen. Klosterbogen ugvives på tysk.
Klosterbogens opbygning
Klosterbogen omfatter i håndbogsform alle klostre, klosterlignende samfund og domkapitler i Slesvig-Holsten, Hamburg og de idag til Danmark hørende dele af det tidligere hertugdømme Slesvig fra begyndelsen til Reformationen.
I alfabetisk orden vil hver enkelt institution blive behandlet i artikelform efter følgende skema.
Artiklerne vil bestå af følgende dele:
- en stikord-oversigt med angivelse af tilhørsforhold til orden, kirkelige og territoriale tilhørsforhold, lokalisering, almindelige oplysninger om livs- og retsform samt patrocinium,
- en sammenhængende tekst om institutionenes historiske og theologiske udviklung og virkning. I denne vil institutionens kronologiske udvikling blive beskrevet og dens religiøse/spirituelle og kulturelle virksomhed, dens forfatning og økonomi blive undersøgt. Oplysninger om enkeltpersoner af betydning for klosterhistorien afrunder afsnittet.
- en sammenhængende tekst om institutionens bygnings- og kunsthistoriske udvikling og virkninger. Hertil hører oplysninger om bygninger, det kirkelige og klosterlige inventar samt om arkæologiske undersøgelser. En kunsthistorisk vurdering sætter oplysninger i et større perspektiv.
- et område helliger sig de efterreformatoriske forhold samt bygningers og inventars anvendelse efter Reformationen. I denne sammenhæng vil anlæggets videre- henholdsvis nyanvendelse ligesom de ændrede kirkelige, økonomiske, sociale og arkitekturmæssige forhold blive undersøgt. Oplysninger om en ændret anvendelse af inventaret afrunder afsnittet.
- Som afslutning bringes fortegnelser over arkivalier, andre kilder, kortmateriale samt en bibliografi over historiske og moderne værker.
Forud for artiklerne om de enkelte institutioner vil Klosterbogen have en almen del. I denne vil man finde indledende bidrag, der forklarer områdets geografiske og kronologiske ramme set ud fra de enkelte fags synspunkt. Centrale emner vil være indførelsen af kristendommen, klostrenes kulturelle udvikling, deres indflydelse på politiske og sociale strukturer samt de enkelte institutioners indre og ydre struktur.
Som hjælp til værkets benyttelse vil Klosterbogen blive afsluttet med et omfattende person- og stedregister samt en fællesbibliografi.
1.1. Betegnelse
1.1.1. Instutionens navn efter omtale i kilderne (ecclesia / monasterium / conventus)
1.1.2. Tilhørsforhold til orden 1.1.3. Forandring af orden, bekendelse eller konfession
1.2. Placering
1.2.1. Kirkeligt tilhørsforhold fra begyndelsen til ophævelsen (ærkebispedømme, bispedømme)
1.2.2. Ordensprovins
1.2.3. Territorialt tilhørsforhold fra begyndelsen til ophævelsen (hertugdømme, grevskab)
1.2.4. Placering i terrænet (grundens navn/gadenavn)
1.3. Alment
1.3.1. Moderkloster
1.3.2. Grundlægger, Initiator
1.3.3. Grundlæggelsesdatum / Approbation
1.3.4. Levneds- og retsform (Abbedi, Priorat)
1.3.5. Segl / våben
1.3.6. Patrocinium
1.3.7. Ophævelsestidspunkt
2. Historisk og theologisk udvikling og virkning
2.1. Kronologi
2.1.1. Begyndelse og konsolidering
2.1.2. Udbygning og udvikling
2.1.3. Ophævelse
2.2. Religiøs og spirituel virksomhed
2.2.1. Påvirkning fra henholdsvis på andre institutioner
2.2.2. Dattergrundlæggelser
2.2.3. Inkorporerede sognekirker, patronatsrettigheder, stilling i præsteskabet
2.2.4. Gejstlig virksomhed
2.2.5. Prædikener
2.2.6. Sakramentsforvaltning, sjælesorg
2.2.7. Forbønbroderskaber, messestipendier, stiftelser
2.2.8. Sjælemesser og andre tjenester for de afdøde
2.2.9. Begravelser
2.2.10. Karitative ydelser
2.2.11. Processioner, valfarter
2.2.12. Udstyr med relikvier
2.2.13. Enkeltmedlemmers stilling som ærekedegne, bisper etc.
2.2.14. Enkeltmedlemmers indsats som ordensledere, visitatorer, ledere af andre institutioner
2.2.15. Tilhørsforhold til gejstlige bevægelser / reformbevægelser
2.2.16. Indstilling til Reformationen
2.3. Kulturel virksomhed
2.3.1. Skoler, ordensstudium, studietilbud
2.3.2. Elevernes antal
2.3.3. Undervisning (Elevernes baggrund og opholdstid, udveksling mellem lærere og elever)
2.3.4. Bibliotek (omfang, scriptorum etc.)
2.3.5. Enkeltmedlemmers videnskabelige, litterære, und kunstneriske virksomhed
2.4. Forfatning
2.4.1. Klosterets stilling inden for ordenen (ved nonneklostre desuden det for sjælesorg, henholdsvis visitation vedkommende munkekloster)
2.4.2. Ærestitler og klosterembeder
2.4.3. Immunitet og jurisdiktionsrettigheder
2.4.4. Tilhørsforhold til en stand
2.5. Økonomi
2.5.1. Ejendom, erhvervelser
2.5.2. Stiftelser (materiel virkning)
2.5.3. Termer / Termedistrikter
2.5.4. Økonomiform
2.5.5. Mønt- og torveret
2.5.6. Ladegårde, grangier, anvendelse af jorden
2.5.7. Rettigheder over skove, søer og veje
2.5.8. Møller, fabrikker, bryggerier og andre anlæg
2.5.9. Infrastruktur (veje, overrisling og afvanding etc.)
2.6. Personalia
2.6.1. Fortegnelse over konventsmedlemmerne
2.6.2. Institutionernes ledelse (abbeder, provster, priorer)
2.6.3. Indehavere af yderligere klosterembeder (lektorer, provster og skriftefædre ved nonneklostre)
2.6.4. Immatrikulationslister
2.6.5. Opland
2.6.6. Social herkomst
3. Arkitektur- og kunsthistorisk udvikling og virkning
3.1. Bygningsbeskrivelse
3.1.1. Geografisk placering, eventuelt plads i byplanen
3.1.2. Anlæggets opbygning
3.1.3. Tidligere bygninger på stedet
3.1.4. Kirke
3.1.5. Konventsbygninger
3.1.6. Kapeller (i og uden for klosteranlægget)
3.1.7. Kirkegårde, begravelser
3.1.8. Klostrets økonomibygninger
3.1.9. Kurier / byhuse
3.2. Analyse af bygningerne
3.2.1. Arkæologiske fund
3.2.2. Førreformatorisk bygningstilstand / rekonstruktion
3.2.3. Byggefaser
3.2.4. Rumopfattelse (funktionsbetingede påvirkninger af bygningsstrukturer, lektorier, alterstiftelser etc.)
3.3. Inventar
3.3.1. Kirkeinventar (altre, prædikestole, døbefonte, korstole, orgler, klokker etc.)
3.3.2. Liturgisk udstyrt, relikvier (kalke, monstranser, liturgiske klæder etc.)
3.3.3. Konventsudstyr (statuer, skulpturer, kors, stole i kapitelsal, etc.)
3.3.4. Gravminder, epitafier
3.3.5. Malerier, kalkmalerier
3.3.6. Vinduesindramninger
3.3.7. Biblioteksindhold (evangeliarer, perikopebøger, krøniker, håndskrifter etc.)
3.3.8. Brugsgenstande (køkkenudstyr, indretning af dormitorium, skriveredskaber, møbler etc.)
3.4. Kunsthistorisk placering
3.4.1. Ordensforskrifter, ordenens arkitekturtradition
3.4.2. Påvirkninger og forbilleder
3.4.3. Indflydelse på regionale og ordensinterne stil- og bygningsformer
3.4.4. Værksteder, „Bauhütten“ (herkomst, virksomhedsområde, organisation)
3.4.5. Kunstnere, håndværkere (herkomst, virksomhedskreds, arbejder)
4. Efterreformatoriske forhold og anvendelse
4.1. Ophævelse og ny anvendelse
4.1.1. Hvorledes gennemførtes ophævelsen ?
4.1.2. Senere benyttelse
4.2. Kirkelige forhold
4.2.1. Klosterboernes udtræden
4.2.2. Flytning af klostret 4.2.3. Nyordning af sogneforhold og patronatsrettigheder
4.2.4. Gennemførelse af kirkeordinansen af 1542
4.3. Økonomiske forhold 4.3.1. Inddragelse af klosterejendom, og klosterformue
4.3.2. Afhændelse af klosterinventar
4.3.3. Erstatning for rettigheder over visiterede godser
4.3.4. Dispositionsret over stiftelser
4.3.5. Bibeholdelse af det bundne klostergods
4.4. Sociale forhold
4.4.1. Nyordning af de karitative forpligtelser
4.4.2. Nyordning af skolevæsenet
4.5. Arkitektoniske forhold
4.5.1. Nedrivning
4.5.2. Om- og nybygninger i forbindelse med nye krav på grund af ændret anvendelse
4.5.3. Restaureringsarbejder
4.6. Ændret anvendelse af inventar
4.6.1. Nyanvendelse og bibeholdelse af udstyrsgenstande
4.6.2. Tabt iventar
5. Arkivalier og Litteratur
5.1. Kilder
5.1.1. Registraturer, repertorier, arkivoversigter og bibliotekskataloger
5.1.2. Kopibøger, fortegnelser og inventar til aktstykker
5.1.3. Institutionens arkiv og bibliotek
5.1.4. Theologiske og liturgiske håndskrifter
5.1.5. Nekrologiee, memorier, kapitelbøger
5.1.6. Årbøger, krøniker, dagbøger
5.1.7. Fortegnelse over indvielser, bøger over aflagt klosterløfte
5.1.8. Akter fra general- og provinskapitler
5.1.9. Visitationsakter
5.1.10. Procesakter
5.1.11. Protokoller
5.1.12. Regnskabs- og lagerbøger, inventarier
5.1.13. Andre håndskrifter, beretninger, optegnelser
5.1.14. Inkunabler, tidlige tryk
5.1.15. Personfortegnelser
5.1.16. Kort, markkort, situationsplaner
5.1.17. Malerier, grafik, prospekter
5.2. Indhold af samlinger
5.2.1. Arkæologiske fund
5.2.2. Realier og genstande
5.3. Bygningsdokumentation
5.3.1. Tegninger (rids, planer, gengivelse af enkeltheder)
5.3.2. Gengivelse af enkeltheder Detaildarstellungen
5.3.3. Dokumentation af ombygninger og ændret anvendelse
5.3.4. Restaureringsberetninger (sikring af og analyser af de forefundne bygninger)
5.3.5. Udgravningsberetninger 5.3.6. Fotografisk dokumentation
5.4. Utrykte forskningsarbejder
5.4.1. Privatarkiver
5.4.2. Upublicerede eller delvis offentliggjorte forskningsmanuskripter
5.4.3. Eksamensarbejder med/uden offentliggørelse
5.5. Bibliografi
5.5.1. Trykte kilder
5.5.2. Forfatter- og Titelfortegnelse
5.5.3. Inventarbind angående arkitektur og kunstgenstande