Forside Rapporten Problemformulering S�g
Ved teamteaching forst�r jeg at to eller flere undervisere er til stede samtidig og underviser sammen. De har et f�lles ansvar for undervisningen og bidrager ud fra hver deres faglige og personlige vinkler. Teamteaching er afh�ngig af at underviserne har respekt for hinanden og hinandens faglighed, og at der foreg�r en f�lles planl�gning af undervisningen. P� den m�de er den overordnede ide med teamteaching at udnytte ressourcerne hos de enkelte undervisere og bruge det som en samlet styrke over for deltagerne. Samtidig giver den kollektive arbejdsform mulighed for at l�re af hinandens underviserpraksis, at arbejde med supervision og foretage kollektive refleksioner af undervisningen og deltagerne. I teamteaching ligger dog ikke n�dvendigvis at det er de samme undervisere der er med hele tiden da teamet ofte kan v�re sammensat og defineret fra gang til gang.
Med udgangspunkt i problemformuleringen og forst�elsen af teamteaching vil jeg med en Bourdieuinspireret forst�else af den sociale praksis analysere en konkret kursuspraksis med fokus p� underviserteamets deltagelse i feltet, herunder de relationer underviserne, teamet og kurset er en del af. Analysen skal s�ledes tegne et billede af undervisernes handlen i det p�dagogiske rum samt give et bud p� hvilke forhold der fremmer og h�mmer undervisernes l�ring i team. En n�rmere redeg�relse for projektets metodologiske overvejelser og metodeanvendelse f�lger i n�ste afsnit.
Det er ikke hensigten at evaluere det konkrete kursus, deltagerne eller det enkelte teammedlem. Jeg vil derimod fors�ge at opn� en mere nuanceret forst�else af l�ring og kommunikation i team med udgangspunkt i det konkrete kursusteam. Deltagernes l�ring er s�ledes heller ikke omfattet af dette speciale – kun i den forstand at teamet g�r sig overvejelser over hvordan de kan skabe foruds�tninger for deltagernes l�ring p� kurset.
Intentionen med at lade specialet tage udgangspunkt i praksis er at pege p� at den sociale virkelighed ofte kan v�re mods�tningsfyldt og kompleks hvilket b�de skal ses i forhold til forskelle i ord og handling mellem undervisningstilrettel�ggelse og ‑udf�rsel, og til forholdet mellem teori og praksis. Specialet tager s�ledes h�nd om kompleksiteten ved at tr�kke eksempler frem der virker mods�tningsfyldte, interessante eller i det hele taget kendetegnende for det konkrete team. Samtidig tegner specialet et billede af virkeligheden set gennem mine �jne. Herved kommer kompleksiteten til at fremst� reduceret. Men det er vigtigt at sl� fast at det netop kun er et bud p� en tolkning af virkeligheden. Med en anden synsvinkel og et andet fokus kunne billedet af virkeligheden have set helt anderledes ud. Undervisernes konkrete praksis bliver set gennem mine �jne, p�virket af mine handlinger, analyseret og formidlet gennem mine ord. Det sete og det skete afh�nger derfor i h�j grad af hvordan jeg iagttager og handler i feltet. Dette vil jeg udfolde i f�lgende afsnit.