1968 er et erindringspolitisk DET BEVÆGER SIG NÅR 1. Indledning til temanummeret. Af Anette Warring - PDF
1968 er et erindringspolitisk DET BEVÆGER SIG NÅR 1. Indledning til temanummeret. Af Anette Warring
Download "1968 er et erindringspolitisk DET BEVÆGER SIG NÅR 1. Indledning til temanummeret. Af Anette Warring"
1 1 Indledning til temanummeret DET BEVÆGER SIG NÅR 1 VI GÅR Af Anette Warring Hvad dækker betegnelsen 1968? Hvilke temaer, tilgange og tolkninger karakteriserer den danske forskning? Og er der hold i fortællingen om de antiautoritære, åbne og farverige 60eres forvandling til de dogmatiske, autoritære og politisk radikale 70ere? 1968 er et erindringspolitisk kampfelt er endnu ikke blevet identitetsneutral, hverken på samfundsplan, hvor det udgør et omstridt referencepunkt for en række enten negative eller positive træk ved dagens Danmark, eller for de, der selv var involveret i oprøret fx som aktivister eller modstandere. Debatten om 1968 trænger til den kvalificering, som historisk forskning kan tilvejebringe. Dette temanummer af Arbejderhistorie indeholder en række artikler, der er resultater af forskningsprojektet Det bevæger sig når vi går. Samfundskritik og utopi i 1960ernes og 1970ernes Danmark, der har som ambition at forny den eksisterende forskning såvel tematisk som med sin kulturhistoriske tolkningsramme. 2 I denne indledning vil jeg først vise, at 1968 bruges til at betegne forskellige dele af det kulturelle og politiske opbrud både før og efter dette år. Dernæst præsenterer jeg i to afsnit den danske 1968 forskning og konkluderer, at forskningen samlet set fokuserer på sociale og politiske bevægelser samt politiske partier, mens de kulturelle ændringer, som der er enighed om var mest betydningsfulde og vedvarende, er underbelyste. Tolkningsrammen er primært sociologiske og politologiske teorier om politiske og sociale bevægelser, og det anvendte politikbegreb er ofte snævert. En udbredt grundfortælling præsenterer oprøret som en udvikling fra de anti-autoritære 1960ere til de dogmatiske og politisk radikale 1970ere. Med udgangspunkt i en række eksempler på hvordan forholdet mellem at ændre verden og ændre sig selv, mellem den indre og ydre frigørelse blev opfattet og praktiseret, argumenterer jeg i artiklens tredje del for, at denne fortælling må nuanceres. Afslutningsvis præsenteres forskningsprojektet Det bevæger sig når vi går og temanummerets artikler. Rundt om det danske er et erindringssted eller en symbolsk betegnelse for begivenheder, som tidsmæssigt2 2 ARBEJDERHISTORIE NR Kultur-dumping-festival i Fælledparken 14.september Provoer, hippier og andre kulturradikale samledes til festival med beatmusik og brandtaler. Her danser en glad performer i kilt til blokfløjtespil. ( Foto: Arbejdermuseet & ABA, Fotograf: Poul Hansen)3 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR... 3 rækker bagud i 1960erne og fremad i 1970erne. Betegnelsen 1968 kan desuden referere til enten studenteroprør eller ungdomsoprør og således udgøre en sammenfatning af det bredere kulturelle og politiske opbrud er en efterkonstruktion ligesom 68 erne eller 68-generationen, der kan dække over alle mennesker i en bestemt alders kohorte, alle studenter i denne alders kohorte, det kan omfatte aktivisterne, den bredere gruppe som sympatiserede med aktivisternes mål og delte deres ideer om livsstil eller være dem, der retrospektivt erklærede tilhørsforhold til 68-generationen. 3 Der er altså bestemt ikke tale om en distinkt analytisk kategori, og nok har 1968 som erindringssted opnået hegemonisk status, men det er ikke den eneste betegnelse. Ungdomsoprør, studenteroprør, det ny venstre, venstreradikalisme, livsstilsradikalisme, protestkultur, ungdoms-, sub- og modkultur er nogle af de mange betegnelser, som anvendes om det eller dele af det mangesidede venstreorienterede politiske og kulturelle opbrud. Netop selve konceptualiseringen af begivenhederne er en del af forskningsdebatten og af den politiske samfundsdebat. Hvilke aktører var de centrale? Hvilke former for protest- og oprørspraksis skal inkluderes? Hvordan afgrænses aktivismen og protestkulturen meningsfuldt, og hvilken rolle skal aktørernes selvopfattelse og identifikation spille for afgrænsningen osv.? I dansk sammenhæng er det således betydningsfuldt, om vi fokuserer på de venstreorienterede partier, de kollektive protester, studenteroprøret eller ungdomsoprøret, når 1968 skal tidsfastsættes. Ser vi på de politiske partier, er det afgørende, om SF inkluderes i det såkaldte ny venstre, kun dele af SF, eller det reserveres alene til VS. 4 Det hænger sammen med, at SF s brud med DKP i vinteren i kølvandet på krisen i den internationale kommunistiske verdensbevægelse efter SUKP s (Sovjetunionens Kommunistiske Parti) 20. partikongres og Sovjets invasion af Ungarn antog flere former, som Thomas Ekman Jørgensen har påvist. 5 Og det afhænger af, hvorvidt forholdet til Sovjet eller opkomsten af en ny politisk kultur opfattes som konstituerende for det nye venstre. SF blev hurtigt og i stigende grad præget af modsætninger, som delvist var generationsbetinget, mellem på den ene side en kompromissøgende og pragmatisk fløj, som ville gøre op med DKPs dogmatik, men hvis politiske kultur havde stærke rødder i den kommunistiske partimodel, og på den anden side en gruppe primært yngre stærkere ideologisk fløj, som var optaget af at forny marxismen og mindre af at søge parlamentarisk indflydelse. Under indflydelse af de nye ungdomskulturer ønskede de desuden mindre autoritære ledelsesformer og en mere demokratisk partikultur. Splittelsen førte til en sprængning af SF, som havde fungeret som parlamentarisk basis for det såkaldte røde kabinet, og til dannelse af VS i Med sin mere sammensatte ideologi og politiske strategi, store spændvidde i organisatoriske grundholdninger samt parlamentariske repræsentation var VS et ret særegent fænomen i sammenligning med de mange små revolutionære partier, som blev dannet i de fleste vestlige lande i 1960erne og 1970erne. En væsentlig årsag til, at maoismen stod langt svagere i Danmark end i Sverige og især Norge, må nok tilskrives VS. Fokuserer vi på kollektive protester, følger Danmark i vid udstrækning udviklingen i andre vesteuropæiske lande. Det har Flemming Mikkelsen vist i en stor kvantitativ undersøgelse. I årene omkring 1968 steg de kollektive protester dramatisk, men aftog ikke på tilsvarende brat vis og klingede først for alvor af i midten af 1980erne. Det var i høj grad internationale begivenheder, som udløste de største protester: atomvåben, dansk medlemskab af NATO og EF, kolonikrigen i Algeriet, apartheidsystemet i Sydafrika, Vietnamkrigen, kuppet i Chile og andre konflikter i den 3. verden gennem 1970erne. Fra slutningen af 1960erne skete der en større spredning i protesttemaer, hvor fx uddannelsesforhold, boligforhold, kvindefrigørelse, abort og miljø blev gjort til genstand for protester og formede sociale og politiske bevægelser. 6 Er det studenteroprøret, vi retter vores opmærksomhed mod, startede det danske stu-4 4 ARBEJDERHISTORIE NR denteroprør for alvor i marts 1968, dvs. tidligere end i Frankrig men senere end i Tyskland, og var ikke i samme grad som i Frankrig udløst af utilfredshed med de studerendes sociale og uddannelsesmæssige vilkår, men var som i Tyskland mere fokuseret på indflydelse, demokratiske reformer og af kritik af undervisningens form og indhold. Hvad angår protest- og aktionsformer var den danske studenterbevægelse særligt inspireret af den amerikanske, og i modsætning til fx den italienske og franske dannede de danske studenteraktivister ikke alliancer med arbejdere. De danske studenters demokratiseringskrav blev i vid udstrækning imødekommet af et politisk flertal i Folketinget og af universiteternes ledelse. Denne tolerance og imødekommelse udpeges ofte som en væsentlig årsag til, at det danske studenteroprør ikke udviklede sig så dramatisk og voldeligt som i andre lande kan også primært referere til ungdomsoprøret. Ungdomsoprør er det mest anvendte udtryk i dansk sammenhæng, men det dækker ikke altid det samme. Det kan betegne det brede og sammensatte opbrud i 1960erne, mens andre differentierer klart mellem studenteroprøret og de venstreradikale på den ene side og reserverer betegnelsen ungdomsoprør til den såkaldte anti-autoritære livsstilsradikalisme eller hippiekultur. 8 Det er en udbredt opfattelse, at denne såkaldte livsstilsradikalisme eller modkultur havde større indflydelse i Danmark end i de øvrige Skandinaviske lande og end i fx Vesttyskland og Italien. Der foreligger ingen større faghistoriske studier af denne del af ungdomsoprøret, men i brede Danmarkshistoriske fremstillinger eller i studier med andet fokus fremstilles forløbet ret ensartet: Inspireret af især den californiske hippiekultur og af den hollandske provo bevægelse begyndte de danske ungdomsoprørere at indtage scenen fra omkring Oprøret var mest intenst i perioden fra 1968 til 1970, hvor en lang række aktiviteter, happenings og andre former for ekspressiv praksis blev mere eller mindre institutionaliseret i forskellige miljøer, undergrundsmagasiner, kultur- og aktivitetshuse, kollektiver osv., mens andre opstod mere tilfældigt og spontant og havde en kort levetid. Thy-lejren i sommeren 1970 med omkring deltagere anses typisk som ungdomsoprørets kulmination, og lukningen af Huset i Magstrædet som aktivist- og selvstyret hus i begyndelsen af 1971 som en markering af den utopiske modkulturs nedtur og afvikling. Det kulturelle opbrud herunder i de sociale relationer mellem køn, generationer og sociale grupper, er imidlertid det mindst udforskede tema til trods for, at det typisk er den del af oprøret, som tillægges størst forandrende og vedvarende betydning. Dansk 68 forskning temaer og analytiske tilgange Første bølge af publikationer om 1968 var så at sige en del af oprøret selv og blev udgivet, mens begivenhederne fandt sted. Aktivister publicerede deres egne versioner af begivenhederne med vidneberetninger og dokumenter, og studerende udgav deres specialer og afhandlinger om problemstillinger, der knyttede sig til deres egen politiske og eksperimenterede livspolitiske praksis. Fra omkring 1990 satte forskningen og en historisering af 1968 for alvor ind. Samtlige videnskabelige monografier er udkommet efter Holder vi os til de vægtigste arbejder og overordnede mønstre spiller bevægelsesforskningen en fremtrædende rolle. Hvad angår tematik, er det markant, at samtlige publicerede monografier (doktor-, ph.d.- eller magisterafhandlinger) omhandler sociale og politiske bevægelser eller politiske partier. 9 Det drejer sig om SF, DKP og DKU, 10 og om studenter-, Vietnam-, kvinde-, freds- og anti-atomkraft- og miljøbevægelserne samt folkebevægelsen mod EF. 11 I Søren Hein Rasmussens Sære alliancer fra 1997 inkluderes også fredsbevægelsen og Kampagnen mod Atomvåben i slutningen af 1950erne og begyndelsen af 1960erne. Det hidtil eneste forsøg på at skrive en videnskabelig syntese udkom i jubilæumsåret og det der fulgte skrevet af Steven B. Jensen og Thomas Ekman Jørgensen på baggrund af deres guldmedaljeopgave om studen-5 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR... 5 terbevægelsen i Danmark, som da også spiller en hovedrolle i bogen. Udvides blikket til andre videnskabelige genrer som tidsskriftartikler og antologibidrag er den tematiske variation større og omfatter udover andre politiske bevægelser, partier, organisationer emner som fx den seksuelle frigørelse, stofkulturen og økologibevægelsen. Flere af dem er publiceret i antologien dengang og nu fra Hertil kommer pædagogiske og uddannelseshistoriske publikationer om RUC og Tvind m.v. 13 Det er imidlertid bemærkelsesværdigt, at de betydningsfulde studier om oprørets musik, kunst, teater og litteratur er gennemført af forskere fra de æstetiske fag. 14 Og inden forskningsprojektet Det bevæger sig når vi går. Samfundskritik og utopi i 1960ernes og 1970ernes Danmark blev iværksat, forelå ingen historiske studier af de eksperimenterende livsformer, herunder forskellige former for kollektiver, hvis store udbredelse ellers er et særsyn i europæisk sammenhæng. 15 Heller ikke ændrede autoritetsrelationer, den åndelige og spirituelle interesse, politisering af hverdags- og intimlivet, oprørets mere ekspressive aspekter osv. havde været genstand for historisk forskning. Selvom der selvfølgelig kan peges på fraværet af mange temaer, som fx opfattelserne af og brug af vold, 1968 s erindringshistorie m.fl., så er det så meget desto mere bemærkelsesværdigt i betragtning af, at det oftest er de kulturelle virkninger af 1968, der fremhæves som betydningsfulde og vedvarende. De tematiske valg i den hidtidige forskning tegner altså et klart mønster, som bliver endnu tydeligere, når de kombineres med forskningens dominerende tolkningsrammer. Tolkningsrammen har primært været teorier om sociale og politiske bevægelser ud fra en politologisk, sociologisk, organisationshistorisk og/eller modernitetsteoretisk tilgang, hvilket også karakteriserer megen international forskning. Erkendelsesinteressen er rettet mod bevægelsernes opståen og vækst, nedgang og forandring, deres samspil med det formelle politiske system, politiske, sociale og økonomiske indflydelse og har kun i ringe grad været påvirket af den internationale bevægelsesforskning voksende interesse for bevægelsernes kognitive og ekspressive praksis, kosmologi og identitet. 16 Nogle placerer oprøret i en moderniseringskontekst og lægger vægt på systemverdenens kolonisering af livsverdenen, fremvæksten af en refleksiv modernitet og oppositionelle rum, mens andre mere politologisk orienterede forklaringer relaterer opkomsten af nye sociale og politiske bevægelser til et nyt socialt mellemlag og nye postmaterialistiske og såkaldte grønne værdier. 17 Andre igen afviser, at der er empirisk belæg for denne fortolkning, fremhæver at bevægelserne opstod, fordi nye temaer kom på den politiske dagsorden og mener ikke, at bevægelsernes politiske praksis og kanaler for indflydelse var afgørende nye. 18 Trods enighed om 1968 s globale og transnationale karakter har dansk forskning i vid udstrækning holdt sig inden for en national ramme. 19 Blandt større monografiske studier findes kun to komparative. Den ene er Henrik Kaare Nielsens teoretisk reflekterede men empirisk ret impressionistiske Demokrati i bevægelse fra 1991, som sammenligner samspillet mellem nye sociale bevægelser og det etablerede politiske system i Vesttyskland og Danmark fra Den anden er Thomas Ekmann Jørgensens Transformation and Crises. The Left and the Nation in Denmark and Sweden udgivet i 2008, der som angivet i titlen sammenligner brydninger og forskydninger i den svenske og danske venstrefløjs forståelse af nationen og herunder af en andre relaterede begreber som fx internationalisme og folk. 20 Desuden bør nævnes to mindre men interessante artikler. Den ene sammenligner Vietnamspørgsmålets politiske betydning og Vietnambevægelsens karakter i de tre Skandinaviske lande, mens den anden diskuterer, hvorvidt det er meningsfuldt at tale om et særligt skandinavisk Nationale studier er også i vid udstrækning kendetegnende for den internationale 1968-forskning, som trods enkelte vægtige bidrag først for alvor i de seneste år er blevet påvirket af den generelt voksende interesse for komparativ og6 6 ARBEJDERHISTORIE NR Solidariteten med undertrykte folk rundt omkring i verden var en del af oprøret i 1960 erne. Der blev dannet grupper og komiteer til støtte for frihedsbevægelser og demonstreret imod magthavernes undertrykkelse. Kampen mod apartheidstyret i Sydafrika udmøntedes bl.a. i demonstrationer. Her er det DSU, der demonstrerer på Mozarts plads i (Foto: Arbejdermuseet & ABA, fotograf: Carl Rasmussen) transnational historie. 22 Der er en øget interesse for de konkrete kanaler og former for kontakt, hvor ideer og praksisformer blev overført og udvekslet, og det diskuteres i hvilket omfang, der var tale om konkrete globale relationer og international praksis, eller det primært var som forestillet globalt oprørsfællesskab, det havde betydning. Disse tendenser er ikke for alvor nået dansk forskning endnu. Niklas Olsen anmelder to bøger inden for dette felt i dette temanummer af Arbejderhistorie. Dansk 1968 forskning er altså samlet set karakteriseret ved, at forskningstema i vid udstrækning har defineret analytisk tilgang og tolkningsramme. Aktivisme og protester er hovedsageligt blevet studeret i en national ramme og som sociale og politiske bevægelser. De politiske partier og det ny venstre er typisk studeret med udgangspunkt i et klassisk politikbegreb. Kulturel og ekspressiv praksis analyseres primært som æstetik. En tematisk distinktion mellem oprørets politiske og kulturelle aspekter er altså blevet repeteret metodologisk og tolkningsmæssigt. Hvad angår såvel emne som tolkningsramme følges den generelle samtidshistoriske forsknings prioritet af politisk historie og markant fravær af kulturhistorisk tilgang. 23 Dansk 68-forskning periodiseringer, fortællinger og kategorier I såvel dansk som international forskning er der en øget tendens til at belyse 1968 i kontekst af protestbevægelsernes og aktivisternes7 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR... 7 samspil med de generelle sociale, politiske og kulturelle forandringer i de dynamiske ere. Bevægelserne og aktivisterne anskues således som katalysatorer for og begunstiget af samfundsforandringer, der allerede var undervejs. 24 Det er imidlertid forskelligt, hvilken nærmere forandrende betydning aktivisterne og bevægelserne tildeles. I lighed med den britiske historiker Arthur Marwick, som er forfatter til The Sixties s omfattende komparative analyse af den såkaldte kulturelle revolution i USA, Storbritannien, Frankrig og Italien, vurderer Ekman Jørgensen og Steven Jensen i 1968 og det der fulgte, at oprørerne nok spillede en rolle som meget synlige eksempler, men snarere var et højtråbende produkt af forandringerne end selve forandringernes udspring. 25 De anfører, at oprørene løb åbne døre ind, og at oprøret mere var et produkt af den liberale stats tolerance og samfundets evne til at integrere oprøret end af samfundets undertrykkelse og repression. 26 I den øvrige forskning er det en udbredt vurdering, at det fra tid til anden lykkedes protestbevægelserne og aktivisterne at præge den politiske dagsorden, at åbne den politiske debat op og at bidrage til dannelsen af en ny deltagerorienteret politisk kultur, samt direkte og indirekte at påvirke institutioner og den danske befolknings dagligdag. 27 Set i et længere tidsperspektiv mener Jørgensen og Jensen imidlertid, at oprøret spillede en rolle i historien om Danmark i forandring. ( ) Kravene om frigørelse og kreativitet blev inkorporeret i det kapitalistiske system som krav om fleksibilitet og innovation. 28 De deler som så mange andre den britiske historiker Marwicks konklusion om, at USA og mange vesteuropæiske lande gennemgik en kulturel revolution med langtrækkende betydning. 29 Også tidsmæssigt analyseres 1968 i stigende grad i en bredere kontekst af det, som Marwick kalder the long sixties. For Marwick, som har fokus på de kulturelle dimensioner, dækker de lange 60ere perioden fra 1958 til 1973/74, mens det er almindeligt at lade overgangen fra 1970erne til 1980erne markere afslutningen på opbruddet, når der tegnes med bredere pensel og protestbevægelserne, de politiske venstrefløjspartier og solidariteten med den 3. verden inkluderes. Det kendetegner også dansk forskning at trække kontinuitetslinjer tilbage til især SF s dannelse og Kampagnen mod Atomvåben men også til bl.a. Studentersamfundet, miljøet omkring Politisk Revy, Gruppe 61 og SUF (Socialistisk Ungdoms Forum) og frem til slutningen af 1970erne eller helt frem til midten af 1980erne, hvor de kollektive protester for alvor tabte pusten. En mere markant fortolkning af oprørets forløb findes i det ret udbredte rise and fall narrativ. 30 Den amerikanske Todd Gitlin kan fungere som udenlandsk repræsentant, Ekman Jørgensen og Steven Jensen som danske. I sin bog Years of Hope, Days of Rage taler Gitlin om et skifte fra a movement for others to a movement for itself to radicalism, violence and THE revolution, mens Jørgensen og Jensen karakteriserer den korte historie om 1968, som en forfaldshistorie(n) om den energiske bevægelse, der gik i stå om dynamik, der blev til dogmatisme, om åbenhed, der blev til selvtilstrækkelighed, om et skifte fra det frigørende 1968 til de dogmatiske 1970ere eller endnu mere prægnant om from hedonism to leninism. 31 Et konstituerende træk i denne fortælling om oprørets dynamik fra de farverige antiautoritære 1960ere til de dogmatiske autoritære 1970ere er en række sammenhængende modstillinger mellem ungdomsoprørets såkaldte politiske og livsstilsradikale aspekter, mellem såkaldte politiske aktivister og flippere, mellem en ydre og indre revolution, mellem de som mente, at man skulle ændre sig selv for at kunne ændre verden, og så de som mente, at verden måtte ændres først. I mere eller mindre udtalt grad kan disse modstillinger identificeres i det meste af litteraturen om 1968 som bærende konstruktioner, 32 også i de tilfælde, hvor der ikke er tale om en markant rise and fall fortælling, 33 eller det understreges, at der tale er om deskriptive 34 eller idealtypiske 35 kategorier. Disse modstillinger og fortællingen om oprørets forandring fra de antiautori-8 8 ARBEJDERHISTORIE NR tære, åbne, eksperimenterende og farverige 60erne til de dogmatiske, lukkede og politisk radikale 70ere trænger efter min mening til en nuancering. Det vil jeg begrunde nærmere i det følgende. At forandre verden at forandre sig selv Skellet mellem politiske aktivister og livsstilsradikale flippere er som fortællingen om oprørets dynamiske udvikling fra de åbne og antiautoritære tressere til de lukkede dogmatiske halvfjerdsere selvfølgelig ikke opfundet ud af den blå luft. I de ungdomsoprørske miljøer brugte aktivisterne selv fantasifulde typologiske betegnelser for, hvordan de så sig selv og andre, som minder om begreberne livsstilsradikale og politiske venstreradikale: pilgrimme og samaritanere, tumultanter og befamlere, krigere, digtere og bønder, forhandlere og lærde, krigere og koksere, aktivister og flippere, militanter og universal humanister, aktivister og drop-outer. 36 Betegnelserne var fortolkninger af gruppernes sociale, kulturelle og politiske ideer og praksis og fungerede som fikspunkter i en løbende debat om vejen til et lige og frit socialistisk samfund. Afstanden var stor fra Spis brune ris og skab revolution, hvor ræsonnementet var, at du må skabe revolutionen i din egen krop og i dit sind først, så vil dine smukke vibrationer automatisk begynde at sprede sig til slumstormernes kamp mod, hvad de anså som den fejlagtige ikke revolutionære holdning, nemlig troen på at det begynder med én selv at først skal ens ego-problemer løses....nogle ego-problemer kan ikke løses. Ingen løses uden kamp. Det er kun ved at gå ind i kampen mod det kapitalistiske samfund, og skridt for skridt at ændre virkeligheden, at man selv ændres og modnes. 37 Kunne lighed og frihed først realiseres efter en socialistisk revolution og kollektivisering af produktionsmidlerne, og var eksperimenter med livs- og samværsformer følelig en afledning, som udgjorde en forhindring for gennemførelse af revolutionen? Eller måtte mennesker forsøge at ændre sig selv og praktisere og eksperimentere sig frem til de utopiske målsætninger for at undgå, at kapitalismens ulighed, fremmedgørelse og autoritære relationer skulle reproduceres. Skulle man gå yogiens vej og revolutionere verden indefra gennem selvfordybelse eller gå kommissærens vej med udadvendt aktivisme og partidannelse, sådan som den ungarsk-britiske forfatter og journalist Arthur Koestler i sin samling af essay fra 1945 udpeger to centrale figurer i vestlig selvforståelse. 38 Det var yderpositioner i en debat om vejen til et socialistisk samfund, der i mange afskygninger og med forskydninger gennem 1960erne og 1970erne prægede de ungdomsoprørske og venstreorienterede miljøer, bevægelser og partier. Synspunkterne kunne stå skarpt og uforsonligt over for hinanden, hvilket forskningen i vid udstrækning har fokuseret på. Men billedet er betydelig mere nuanceret set i såvel et synkront som diakront perspektiv. I bladet Superlove kunne der blandt de mange musikartikler både læses om de revolutionære brune ris, Zen buddhisme, reinkarnation, trepanation og stoffer men samtidig også om The Black Panther Party, 20-året for prøvesprængninger på Bikini, Herbert Marcuse, anarkisme og retssagerne i Chicago mod bl.a. Bobby Seale og Abbie Hoffman. I bladet førtes også en intens debat om, hvorvidt guitaren er mægtigere end geværet, og om rockmusikken kun havde en berettigelse, hvis den stillede sig i revolutionens tjeneste. 39 I bladet Rotten blev der skrevet om såvel sovjetiske spioner og Verdensbanken som om rejser til østen og John Lennon. Og i Politisk Revy om både Vietnamkrigen og stofkulturen. I bladenes spalter blev anvendelsen af vold diskuteret, og den æstetisk nydannende lay-out signalerede både make love not war og volds- og våbendyrkelse, mens deres markant kønsdiskriminerende æstetiske udtryk kun i overraskende ringe grad blev genstand for kritik og diskussion. Men det var også før, Rødstrømpebevægelsen var dannet. Fremtrædende debattører talte for, at den9 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR... 9 personlige transformation skulle forenes med samfundets, det individuelle med det kollektive, det indre med det ydre. Medstifteren af Det ny Samfund Ole Vind mente, at trods forskelle mellem de socialistiske pilgrimmes og samaritanernes erfaringer og livsholdning samt forskellige prioritering af henholdsvise den sociale og den mentale revolution var begge grupper revolutionære og en del af et fælles oprør: Oprøreren råber, hvad enten det er i en beatsang eller med en brosten: Vi er ikke og vil ikke være af den verden, vi er døet ind i, vi vil ha en anden verden, hvor der er plads til det, som findes i os!...vist skal vi knuse kapitalismen, men det er ikke blot et angreb på magthaverne, men også et angreb på den dybeste struktur i os selv. 40 Men skulle menneskets fremmedgørelse overvindes måtte politisk aktivitet tage udgangspunkt i fællesskaber for at kunne udvikle større og dybere behov. 41 Formålet med Det ny Samfund, som blev dannet af 500 fremmødte i september 1968 og i nogle år var en vigtig arena for det københavnske ungdomsoprørske miljø, var at være et samlingssted for venstreorienterede og udgangspunkt for venstreorienteret aktivitet. 42 Ideen var at forene etik og politik 43 og lade nye samværs- og udtryksformer indtage en central plads i det udadvendte politiske arbejde og i skabelsen af et nyt samfund. De grupper, som tilsluttede sig Det ny Samfund, spændte vidt. Hit House-festivalerne eksperimenterede med nye udtryksmidler ved at integrere musik, teater, eksperimenterende kunst og debat og kunne samle op til mennesker. Aktioner og happenings udgjorde de vigtigste aktiviteter, fordi de var tænkt som at skulle forandre deltagernes opfattelse af politik og virke erfaringsdannende på en direkte måde. Foreningens offentlige diskussionsmøder var mange og velbesøgte. Emnerne spændte vidt: Marcuse, Vietnam og Marx, kollektive livsformer, stoffer og antipsykiatri, som i øvrigt samlede ikke mindre end 1000 mennesker. 44 Det var heller ikke kun i køns- og samværsorienterede bevægelser, at man forsøgte at praktisere en ny livsform her og nu og anså det som en vigtig forudsætning for at ændre samfundet. Slumstormerne, fx, som var inspireret af den kinesiske kulturrevolution og urbane bevægelser i andre lande som de Sorte Pantere, søgte at skabe befriede områder, autonome rum eller det, de kaldte revolutionære øer i det kapitalistiske hav, hvor de levede kollektivt, og hvorfra de kunne forsætte oprøret. Deres aktivitets niveau var meget højt og udgjorde en livsstil, der for mange omsluttede hele deres liv. De mente, at de tog forskud på det befriede liv med denne livsform. 45 I MLE (Marxistisk Leninistisk Enhedsforbund), hvis medlemsskare udsprang af slumstormerne i 1973, var kritik og selvkritik efter maoistisk kulturrevolutionær model en fast bestanddel af det politiske arbejde. Intet emne eller spørgsmål var for privat til at blive behandlet, og reguleringen af den enkeltes personlige karakter og liv var indgribende og dybtgående. 46 Dette arbejde med at forandre sig selv og hinanden adskilte sig markant i indhold og formål fra de stoforienterede, terapeutiske og spirituelle miljøer, men ikke desto mindre forsøgte de hermed at praktisere en radikal indre revolution. Set i et diakront perspektiv skete der forskydninger i, hvordan den indre og ydre revolution og forholdet mellem dem blev indholdsudfyldt, ligesom positionerne indgik i forskellige og foranderlige betydningssammenhænge. Men fortællingen om et antiautoritært oprør, der vokser frem i løbet af 1960erne, blomstrer i slutningen af årtiet for at forstene i ideologisk dogmatik og desillusionering i 1970erne må ligesom modstillingen mellem to typer aktivister også nuanceres. Tankerne om at eksperimentere sig frem til et nyt samfund og at ændre sig selv udfoldede sig ikke kun i små reservater som Christiania, Thy-lejren og isolerede kollektiver på landet, som Thomas Ekman Jørgensen hævder i artiklen Utopia and Disillusion. 47 Debatterne om, hvordan man kunne forene den indre og ydre revolution stoppede ikke i overgangen mellem de to årtier. De fortsatte igennem 1970erne især i de bevægelser, som udfordrede græn-10 10 ARBEJDERHISTORIE NR serne mellem det personlige og politiske, fx kollektiv-, kvinde- og mande- og ø-lejrbevægelsen, og som tiltrak og involverede langt flere mennesker end de små ventrefløjspartier. Selvom mange i og omkring disse bredere miljøer og bevægelser gav udtryk for, at de teoretiske marxistiske analyser var for verdensfjerne og fyldte for meget, var de ikke, som hævdet, alene optaget af individuel selvtilfredsstillelse, 48 men om hvordan befrielse fra selvundertrykkelse og transformation af de sociale roller og samværsformer indgik i en samfundsforandrende strategi og praksis. Kollektivernes revolutionære rolle og spørgsmålet om balancen mellem at deltage i kollektivlivet og i udadvendt politisk aktivitet var kontant til debat og overvejelse fra etableringen af de første kollektiver omkring 1968 og 1970erne igennem. Erfaringer, visioner og synspunkter blev jævnligt artikuleret på kollektivbevægelsens seminarer, kongresser, i dets blad KoKoo og i andre blade som fx Hug!. I to sommeruger i 1975 holdt kollektivbevægelsen Kollektiv-kongræs, som det hed i referatet, for at diskutere kollektivbevægelsens krise. 49 Var den kollektive livsform en mental forberedelse som tjente overgangen til socialisme efter revolutionen, eller var strategien, at kollektiverne som befriede øer skulle sprede sig og derved revolutionere samfundet? l Deltagerne dannede studiekredse om emner som Teorier om klasser, økonomi, revolution og videnskab, Politisk aktivitet i forbindelse med arbejderklassens kamp og Kollektivets indre struktur. 50 På et opfølgningsseminar diskuterede 120 kollektivister Lokal & Kommunalpolitik, Støtte & solidaritetsarbejde, Erhvervsarbejde & klassekamp, Kønsroller & kønspolitik, Børn i kollektiver, Kollektiver og familiepolitik i praksis, Parti og bevægelse m.v., mens det centrale tema på den årlige kollektiv kongres i 1976 var, hvorvidt kollektivbevægelsens ideer og praksis (bliver) brugt til isolerede forbedringer inden for det kapitalistiske samfund (på hvilken måde), og uden anden langsigtet effekt, end at samfundssystemet bliver stærkere. 52 At gøre det personlige politisk var et centralt omdrejningspunkt i kvinde- og mandebevægelserne, men indholdsudfyldelsen af dette slogan var ikke entydigt. Nogle var mere optaget end andre af at finde ud af, hvordan klassekamp lod sig forene med kvinde- og mandekamp, hvor også basisgruppearbejdet udgjorde en bevidstgørende grundpille. 53 Som i debatterne i slutningen af 1960erne betegnede mandeaktivisterne selv to grupper af aktivister, der repræsenterede hver sin yderpositioner: befamlerne og klassekæmperne, men som Laura Pérez Skardhamar påviser i sin ph.d. afhandling Det private er politisk, var det politiske frigørelses- og oprørsprojekt hverken enkeltsagsorienteret eller fokuseret på livsstil og identitet og rettede sig ikke kun mod kønnet. Det blev også artikuleret som klasse- og samfundskritik. 54 Diskussionerne om vejen til et socialistisk samfund inkluderede også i 1970erne forholdet mellem at ændre verden og ændre sig selv. Det blev fortsat tematiseret som forholdet mellem den indre og ydre frigørelse, 55 men det indgik i stigende grad i en stærkere marxistisk ideologisk betonet betydningssammenhæng. Feltet havde bevæget sig siden 1960erne, men det var fortsat et påtrængende spørgsmål, hvordan det lod sig forbinde og forene. Mest radikalt nuanceres skellet mellem to typer aktivister, de to typer engagement og de to typer af samfundsforandrende strategi, hvis man opløser tendensen til at behandle bevægelser og organisationer som kollektive subjekter og i stedet følger enkelt personer. I 1970 beskrev Steffen Kiselberg i Rotten sig selv som omstrejfer mellem oprørets såkaldte stammer : Dørene til de forskellige lejre står selvfølgelig åbne, men tendensen til at forvente et løsen er steget, et Hariaum med sammenlagte håndflader udløser andre vibrationer end et Rød Front med knyttet næve, selvom man selvfølgelig altid kan slippe ind med det gode gamle Hej. Hvordan står det egentlig til med den del af os, der helst siger hej? Vi er ingen stamme, snarere en tvivlsom hoben omstrejfere af hvem, man kan vente sig både det ene og det andet. 56 Langt de fleste aktive var som Kiselberg grænsegængere mel-11 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR Kampen mod imperialisme og kapitalisme var centralt for mange venstrefløjsgrupper i 60 erne og 70 erne. Demonstrationen mod Verdensbankens møde i København i 1970 samlede protester fra hele venstrefløjen. Den Antiimperialistiske Aktionskomite udsendte denne plakat i anledningen af demonstrationen. lem de to yderpositioner og pendlere mellem forskellige miljøer. Og blandt leninistiske, maoistiske og trotskistiske aktivister var det langt fra ualmindeligt at bo i kollektiver, ryge hash og lade sig inspirere af tidens musik. Meget taler således for, at ideerne og miljøerne i højere grad end forskningen lader ane var overlappende, og at mange ungdomsoprørere var idemæssigt grænsegængere og i praksis pendlere mellem de forskellige miljøer. Kategorierne er altså ikke i alle henseender produktive og spærrer for væsentlig indsigt, og hviler i øvrigt på en problematisk modstilling mellem politik og kultur, der også, som tidligere nævnt, præger forskningens tematik og tolkningsramme. Som de fleste grundfortællinger har narrativet fra hedonisme til leninisme selvfølgelig noget på sig. Men postulatet om en radikalisering af 3. verden solidariteten fra 1960erne til 1970rne og øget støtte til brug af vold forudsætter, at man ikke differentierer mellem konkret og retorisk støtte til væbnet kamp i den 3. verden, ikke skelner mellem brug af voldelige midler i solidaritetsengagementet hjemme og den symbolske og ikonografiske iscenesættelse af solidariteten samt mellem de forskellige ideologiske forståelser af imperialismens karakter og af sammenhænge mellem kampen ude og hjemme, der fandtes i forskellige miljøer. 57 Det forudsætter, at man ser bort fra, at der blandt 1960ernes venstreorienterede også var leninister, og at dele af det ny venstre ikke så med milde øjne på miljøer, som prioriterede og afprøvede livspolitiske utopier. Det forudsætter også, at man ser bort fra, at det var et mindretal i det brede miljø af venstreorienterede, der var organiseret i de små radikale politiske partier og grupper i 1970erne. Langt de fleste var en del af et broget venstreorienteret miljø omkring fx kvinde-, mande- og nej til atomkraftbevægelserne, de mange solidaritetsbevægelser, boligbevægelsen, elevbevægelsen osv. Det forudsætter også, at man ser bort fra, at det var i 1970erne, at kollektiverne var flest og mest forskellige, og nok var Thylejren i 1970, men det var i de efterfølgende år, at de mange tog på ø-lejre. Og det forudsætter, at man stirrer sig blind på studenterne og småpartierne i stedet for at flytte blikket fra studenterne på universiteterne til den store gruppe af pædagoger, lærere, sygeplejersker og socialrådgivere m.fl., hvis antal eksploderede som led i velfærdstatens ekspansion, og som udgjorde en betydelig del af aktivisterne. Langt de fleste var med i løse venstreorienterede netværk og miljøer, og selvom de venstreradikale partier og grupper havde mere12 12 ARBEJDERHISTORIE NR indflydelse på aktivismen end deres størrelse kunne antyde, så var 1970ernes politiske kulturelle praksis også præget af utopiske, samværsorienterede og antiautoritære elementer som i 1960erne. Fortællingen om oprørets forandring fra de antiautoritære, åbne, eksperimenterende og farverige 1960erne til de dogmatiske, lukkede, autoritære og politisk radikale 1970ere nuanceres, hvis man kigger nærmere på debatterne, der i mange tilfælde sigtede på at finde en måde at forene den indre og ydre revolution, hvis man retter blikket mod den praksis og de bevægelser, som udfordrede grænserne mellem det personlige og politiske, fx kollektiv-, kvinde- og mande og ø-lejrbevægelsen, hvis man har blik for, at forskellige aktivister og miljøer tilskrev deres engagement forskellig betydning, samt hvis man følger enkeltpersoner. Positioner, miljøer og den udfoldede praksis viser sig at være langt mere overlappende, differentierede og sammensatte samt præget af såvel forandring som kontinuitet. Det bevæger sig når vi går Forskningsprojektet Det bevæger sig når vi går Samfundskritik og utopi i 1960erne og 1970ernes Danmark søger med tre ph.d. projekter at bidrage såvel tematisk som analytisk fornyende til den eksisterende danske forskning. Projektets tilgang er kulturhistorisk og forsøger at forstå samfundskritikkens og utopiernes attraktions- og mobiliseringskraft. I centrum står aktivisternes betydningsdannende praksis og blikket rettes mod, hvordan aktivisterne formulerede, praktiserede og iscenesatte deres samfundskritik og utopier. Laura Pèrez Skardhamar undersøger på hvilke måder, med hvilke intentioner og med hvilke rationaler det private blev politisk i kollektivet Kana, på ø-lejre og i mandebevægelsen. Med udgangspunkt i ungdomsoprøreren Ebbe Kløvedal Reichs politiske engagement og livsanskuelse uddyber Anne Stadager vores forståelse af ungdomsoprøret og kaster bl.a. lys over oprørets åndelige, religiøse og spirituelle aspekter, som hidtil ikke har været inkluderet i 1968 forskningen. Karen Steller Bjerregaard belyser, hvordan solidariteten med den 3. verden blev forstået og praktiseret i venstreorienterede solidaritetsgrupper, og hvilke forståelser af sammenhænge mellem den 3. verden og samfundsforandring i aktørernes eget samfund, der var virksomme i deres engagement. Selv deltager jeg i et internationalt komparativt forskningsprojekt om europæisk radikal aktivisme mellem 1965 og 1975 på begge sider af jerntæppet og i såvel de sydeuropæiske diktaturer og de nordiske demokratier. Projektet har fokus på transnationalisme og subjektivitet, og det følger aktivisternes vej ind i aktivisme, undersøger den aktivisme de udfoldede i forskellige netværk, og de baner deres liv tog i de efterfølgende år samt analyserer den mening, de i dag tilskriver deres radikalisme. 58 Tre af dette temanummers artikler udgår fra det danske forskningsprojekt. Et nyt tema i 1968 forskningen tages op i artiklen Det åndelige 1968 og forholdet mellem den indre og den ydre revolution af Anne Stadager, som med udgangspunkt i forfatteren og ungdomsoprøreren Ebbe Kløvedal Reich diskuterer i hvilken udstrækning, der var tale om et fænomen, som blev opfattet som at have samfundsforandrede potentiale eller om det blot og bart skulle dømmes ude som eskapisme og selvfordybelse. Karen Steller Bjerregaard tager fat på et af de helt centrale temaer i den erindringspolitiske debat om 1968 i artiklen Den væbnede kamps betydning. Da vold og væbnet kamp indgik på mange forskellige måder i forskellige grupperinger, spørger hun ikke om, hvorvidt man var for eller imod, men om hvordan væbnet kamp blev forstået, hvilken betydning den havde, og hvordan dette hang sammen med grupperingernes forståelse af deres engagement som samfundsforandrende? Ø-lejrbevægelsen belyses for første gang forskningsmæssigt i Laura Pérez Skardhamars artikel Politisk samvær i 1970ernes ø-lejre. Hun viser, hvordan ø-lejrdeltagerne artikulerede og praktiserede samvær og basisdemokrati som en alternativ politisk vej til at forandre samfundet. Erfaringer med alternative sam-13 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR værsformer og måder at organisere hverdagen i ø-lejrene skulle spredes til flere livsområder og bidrage til at skabe et menneskevenligt miljø eller et socialistisk minisamfund. Temanummeret indeholder desuden en artikel om de mest kendte ø-lejre. I artiklen Femø kvindelejr lejrens historie og femøisternes kollektive erindring om den analyserer Anne Brædder, hvordan kvindelejren har forandret sig gennem næsten 40 år, og hvordan kvinderne på lejren har forholdt sig til traditioner og fornyelser. Hun viser, hvordan feminismens bølger afspejles i lejrens historie, og at den har fået en funktion som erindringssted for det kollektive erindringsfællesskab om den ny kvindebevægelse. God fornøjelse! Noter 1. Titlen er fra Skousen og Ingemanns sang Herfra hvor vi står fra Den indfanger ungdomsoprørernes opfattelse af at være i en betydningsfuld tid, hvor alting er i bevægelse. Sangen handler om to venner, som i de tidlige morgentimer efter en fest gør en slags status over oprøret. Det har ikke været omkostningsfrit, og de er rådvilde over, den retning oprøret skal tage. 2. Projektet er finansieret af Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation. I projektet indgår tre ph.d. projekter udarbejdet af Anne Stadager, Karen Steller Bjerregaard og Laura Pérez Skardhamar samt undertegnede som forskningsleder. Se og i afslutningen på denne indledning. 3. For en nyere diskussion af generationsproblematikken se Anna Menge, The German Generations of 1968, Cultural & Social History, udkommer Begrebet det ny venstre opstod i 1960erne og blev også brugt af nogle af aktørerne, især i USA. Det er med skiftende indhold meget anvendt i engelsksproget litteratur, men har først i de seneste år fundet vej til dansk og nordisk litteratur på feltet. Se Karen Steller Bjerregaard, Et undertrykt folk har altid ret. Solidaritet med den 3. verden i 1960ernes og 1970ernes Danmark, s , upubliceret ph.d. afhandling, RUC Thomas Ekman Jørgensen, Vejen væk fra Moskva, s.13-33, Den jyske Historiker, nr. 101, Flemming Mikkelsen, Kollektive aktioner og politiske bevægelser i Danmark efter Anden Verdenskrig, s , i Flemming Mikkelsen (red.), Bevægelser i demokrati. Foreninger og kollektive aktioner i Danmark, Århus Thomas Ekman Jørgensen & Steven L.B. Jensen, 1968 og det der fulgte, København Ibid. 9. Det følgende er ikke tilnærmelsesvis en fuldstændig historiografisk oversigt. For en uddybning se Anette Warring, Around 1968 Danish Historiography, s , Scandinavian Journal of History, Vol. 33, No. 4, 2008 samt de historiografiske diskussioner i Steller Bjerregård, 2010, op cit.; Laura Pèrez Skardhamar, Det private er politisk en analyse af et kollektiv, ølejre og mandebevægelse i de lange halvfjerdsere i Danmark, ph.d. afhandling, RUC 2010; Anne Stadager, Ungdomsoprøreren Ebbe Kløvedal Reichs virke og selvforståelse i perioden med særligt henblik på hans oprørsengagement i spændingsfeltet mellem politik og livsanskuelse, ph.d. afhandling, RUC under udarbejdelse. 10. Ekman Jørgensen, 2008, op.cit. Knud Holt Jensen, Giv mig de rene og ranke : Danmarks kommunistiske ungdom , København Chris Holmsted Larsen, Tiden arbejder for os: DKP og Vietnamkrigen , København Desuden Per A. Madsen & Jens O. Madsen, Fra sandkasse til kadreparti? VS s dannelse og udvikling , København 1980; Jens Kragh, Opbrud på venstrefløjen. Striden i DKP og SF s dannelse, København Jens Kragh, Mellem socialismens velsignelser og praktikable fremskridt, Odense Nielsen, 1991 op.cit. Johannes Nielsen & Søren Hein Rasmussen, Kampagnen mod Atomvåben og Vietnambevægelsen , Odense Søren Hein Rasmussen, Sære alliancer. Politiske protestbevægelser i efterkrigstidens Danmark, Odense Drude Dahlerup, Rødstrømperne. Den danske Rødstrømpebevægelsens udvikling, nytækning og gennemslag , København, Ekman Jørgensen & Jensen, 2008, op.cit. 12. Morten B. Andersen & Niklas Olsen, 1968 dengang og nu. København Else Hansen, En koral i tidens strøm. RUC , København, Jes Fabricius, På sejrens vej: Historien om Skolesamvirket Tvind og dets skaber Mogens Amdi Petersen, København Se fx Tania Ørum, De eksperimenterende tressere: kunst i en opbrudstid, København Se senere og 16. Fx af Ron Eyerman and Andrew Jamison, Seed of the sixties, Succex Ron Eyerman, Performing opposition, or how social movements move, i Jeffrey C. Alexander et al (ed.), Social performance: symbo-14 14 ARBEJDERHISTORIE NR lic action, cultural pragmatics and ritual, Cambridge Nielsen, op.cit,1991. Ekman Jørgensen & Jensen, op.cit., Rasmussen, 1997, op.cit. 19. Som konstituerende for 1968s transnationale karakter fremhæves almindeligvis særligt fire forhold: 1) En række fælles ideologiske orienteringer på et generaliseret plan blandt aktivisterne: anti-imperialisme, anti-kapitalisme og international solidaritet. 2) En række ligheder i nye former for politisk praksis, nydannelser på aktions-repertoiret og vægt på direkte demokrati. 3) Fremkomsten af alternative livsstile og følelsesmæssige dispositioner, ensartede modkulturer herunder musik og æstetik samt nye kommunikationsformer, der alt sammen udgjorde en betydelig mobiliserings ressource i både øst og vest. 4) Transnationale institutionelle og personlige netværk. Se fx Martin Klimke & Joachim Scharloth, 1968 in Europe, s. 1-9, i Martin Limke & Joachim Sharloth (ed.), 1968 in Europe. A History of Protest and Activism, , New York Henrik Kaare Nielsen, Demokrati i bevægelse, Aarhus Thomas Ekman Jørgensen, Transformation and Crises. The Left and the Nation in Denmark and Sweden Oxford James Godbolt, Chris Holmsted Larsen and Søren Hein Rasmussen, The Vietnam War: the Danish and Norwegian experience , p , Scandinavian Journal of History, Vol. 33, No. 4, Thomas Ekman Jørgensen, The Scandinavian 1968 in a European Perspective, s , Scandinavian Journal of History, Vol. 33, No. 4, Om primært Vesteuropa og USA se fx Ronald Fraser, A Student Generation in Revolt, London Arthur Marwick, The Sixties. Cultural Change in Britain, France, Italy and the United States, c c. 1974, Oxford Ingrid Gilcher-Holtey, Die 68er Bewegung. Deutschland-Westeuropa-USA,, München Gerd-Rainer Horn, The Spirit of 68. Rebellion in Western Europe and North America, , Oxford Martin Klimke & Carla MacDougall, Changing the World, Changing Oneself. Political Protest and Collective Identitetes in West Germany and US, Oxford Østeuropa er inkluderet i Étienne Francois et al (ed.), 1968 Ein Europäisches Jahr?, Leipzig 1997 og Martin Klimke & Joachim Scharloth (ed.), 1968 in Europe. A History of Protest and Activism, , Basingstoke Det er en karakteristik, som også gælder svensk, norsk og finsk forskning, se Tor Eigil Førland, Introduction to the Special Issue on 1968, s , Scandinavian Journal of History, Vol. 33, No. 4, I de seneste år har der dog været en voksende interesse for fx den kolde krigs kultur. For Danmarks vedkommende fx Iben Vyff, Øst, Vest hvilken fremtid er bedst? Danskere på rejse i USA og Sovjetunionen i 1950erne, ph.d. afhandling, RUC De to kollektive forskningsprojekter Amerikansk på dansk Forskning/Forskningsprojekter/C_%20Amerikansk_p aa_dansk.aspx og Det bevæger sig når vi går Samfundskritik og utopi i 1960erne og 1970erne Danmark er udtryk for samme tendens. 24. Se fx Axel Schildt, Detlef Siegfried & Karl Christian Lammers (ed.), Dynamische Zeiten. Die 60er Jahre in den beiden deutschen Gesellschaften, s. 13, Hamburg 2000, og Marwick, 1998, op.cit., s Ekman Jørgensen & Jensen, 2008, op.cit, s Ibid., s Se også Henrik Jensen, Forandringens vinde, s , i Lennart Berntson et al., Europa , København 2003, s Kaare Nielsen, op.cit. 1991, forklarer oprørets radikalisering anderledes, nemlig som resultat af statslig repression. 27. Se fx Poul Villaume Lavvækst og frontdannelser, København 2005, s og Rasmussen, op.cit., Dahlerup, op.cit., Ekman Jørgensen & Jensen, 2008, op.cit., s Marwick formulerer sig prægnant på denne måde: There was no economic revolution, no political revolution, no advent of the proletariat to power, no classless society, no destruction of mainstream culture, no obliteration of language. og..the consequences of what happend in the sixties were long-lasting: the sixties cultural revolution in effect established the enduring cultural values and social behaviour for the rest of the century. Marwick, 1998, op.cit., s Dette narrativ findes også i variationer, hvor der fæstnes særlig opmærksomhed på oprørets fragmentering efter 1968 i en række nye projekter som fx feminisme, økologi og regionalisme etc. 31. Todd Gitlin, The sixties: years of hope, days of rage, New York 1993, s. 345, 353. Ekman Jørgensen & Jensen, 2008, op.cit., s. 278 og s. 17. Thomas Ekman Jørgensen, Utopia and Disillusion: Shattered Hopes of the Copenhagen Counterculture, s , i Axel Schildt & Detlef Siegfried, Between Marx and Coca- Cola, New York 2006, s I antologien 1968 dengang og nu understreges, at det er vigtigt at adskille ungdoms- og studenteroprøret, hvor sidstnævnte karakteriseres som politisk (s.20), og bogen er struktureret i bidrag om hhv. politiske betydninger af 1968 og kulturelle betydninger af Andersen og Olsen, 2004, op.cit. Ekman Jørgensen skelner mellem the new left og the freak left, Ekman Jørgensen, 2004, op.cit., s Steven Jensen, Unge leger samfund og nogle laver kup, s , Andersen & Olsen, 2004, op.cit. Henrik Jensen, 2003, op.cit., s15 DET BEVÆGER SIG NÅR VI GÅR Villaume, 2005, op.cit., s Steven B. Jensen, 2004, op.cit, s Henrik Jensen, 2003, op.cit. 36. Ole Vind, Superlove, nr. 20 & Henning Prins, Politisk Revy, nr. 106, Ebbe Reich, Politisk Revy, nr. 117, Ole Vind, Hvad baghuset gemte, internt arbejdspapir, Huset, 1971, her Niels Martinov, Ungdomsoprøret i Danmark, København Oplæg til Slumstormernes stammemøde, april 1971, MLE s arkiv, kasse 6,Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv. Leder i Wheel, nr. 8, Steffen Kiselberg, Rotten, nr. 2, Barbara Berger, Superlove, nr. 33, Oplæg om septemberoffensiven fra Boligfronten, 1971, MLE s arkiv, kasse 6, Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv. 38. Henrik Jensen, 2003, op.cit., s Fx Superlove, nr. 35, marts Ole Vind, Superlove, september, nr. 24, Ole Vind, Det ny Samfund, nr. 6, Præsentationspjece, Ole Vinds privatarkiv. 43. Ibid. 44. Det ny Samfund, 1968 og følgende årgange. Ole Vinds privatarkiv. Martinov, 2000, op.cit., s Oplæg Organisering efter masselinjen, MLE s arkiv, kasse 6, Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv. 46. Referater med kritik og selvkritik. MLE s arkiv, kasse 2, Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv. 47. Ekman Jørgensen, 2006, op.cit., s Ibid., s KoKoo, 2, Christian Mailand-Hansen, Kollektiver, kollektivværdier, privatsfæren og socialistiske strategier, Hug!, 15-16, KoKoo, 4, KoKoo, 2, Det lyder mærkeligt med parentesen, men det er korrekt citeret. 53. Dahlerup, 1998, op.cit., bd. 2, s Skardhamar, 2010, op.cit. 54. Skardhamar, 2010, op.cit. 55. Se fx KoKoo, 4, Rotten, 2, Steller Bjerregaard, 2010, op.cit. 58. Projektet Around 1968: Activists, Networks, Trajectories ledes af professor Robert Gildea, Oxford University med deltagelse af 14 historikere fra en række europæiske lande. Udover en række artikler i et kommende særnummer af tidsskriftet Cultural and Social History vil projektets hovedresultater blive publiceret i Robert Gildea, James Mark & Anette Warring (ed.), Voices and Networks of Revolt: Around 1968 in Europe, Oxford University Press. Livshistoriske interview med tidligere aktivister samt deres netværk samles i en databases, som efter projektets afslutning vil være tilgængelig for andre forskere. Abstract Anette Warring: It moves when we go. Arbejderhistorie 3/2010, pp The year 1968` is a reference point for the memories of events which reach back into the 1960s and forward into the 1970s, referring to both student unrest, the youth revolt, the new left and the new social and political protest movements. The very conceptualizing of 1968` is a part of the research discussions and of the politics of memory. As far as the Danish 1968` is concerned research is focused on the social and political movements together with political parties, whereas the cultural changes, which it is agreed were the most significant and long lasting, are not given the attention they should have been. The interpretive framework is primarily one based on theories of social and political movements as approached through sociology, political science, organizational history and/or the theory of modernity, typically operating with a classically narrow conception of the political. The basic account deals with the development of the unrest from the anti-authoritarian 1960s to the dogmatic and politically radical 1970s. This interpretation implies, though, a far too sharp contrast between the politics and culture, between the political and cultural aspects of the unrest and between the hippies and political activists. With a starting point in a whole number of examples revealing how the fight to change the world was related to the changing of oneself, the relationship between the inner and outer liberation was connected, a more nuanced description of 1968` is argued for. The articles for this issue of the journal on this topic originate from the research project It moves when we go criticism of society and utopia in 1960s and 1970s Denmark, which has the ambition of renewing the research on 1968`, both the subject and its cultural historical framework of interpretation. Anette Warring, professor, ph.d., Roskilde Universitet, Vis mere
Problemformulering "Jeg vil skrive om 1. verdenskrig", foreslår du måske din faglige vejleder. Jo, tak. Men hvad? Indtil videre har du kun valgt emne. Og du må ikke bare "skrive et eller andet" om dit Læs mere En analyse af den danske borgerlønsdebat 1977-97. 1. Oversigt over den danske borgerlønsdebat
8.0 Christensen/Borgerløn 10/03/05 13:52 Page 209 Del II Den historiske fortælling En analyse af den danske borgerlønsdebat 1977-97 1. Oversigt over den danske borgerlønsdebat Med det udviklede borgerlønsbegreb, Læs mere KØN I HISTORIEN. Agnes S. Arnórsdóttir og Jens A. Krasilnikoff. Redigeret af. Aar h u s Uni v e r sit e t s forl a g
KØN I HISTORIEN Redigeret af Agnes S. Arnórsdóttir og Jens A. Krasilnikoff Aar h u s Uni v e r sit e t s forl a g Køn i historien Køn i historien Redigeret af Agnes S. Arnórsdóttir & Jens A. Krasilnikoff Læs mere Unge, vold og politi
Unge, vold og politi Politisk vold i Danmark efter 2. Verdenskrig Fem casestudier om konflikt og vold blandt (unge) i Danmark BZ-bevægelse og Autonome Racistiske og antiracistiske aktioner Vrede unge indvandrere Læs mere I Radikal Ungdom kan alle medlemmer forslå, hvad foreningen skal mene. Det er så Landsmødet eller Hovedbestyrelsen, der beslutter, hvad vi mener.
Principprogram I Radikal Ungdom er vi sjældent enige om alt. Vi deler en fælles socialliberal grundholdning, men ellers diskuterer vi alt. Det er netop gennem diskussioner, at vi udvikler nye ideer og Læs mere Nedslag i børnelitteraturforskningen 3
Hvis meningen er, at skabe en bedre verden Af Henrik Valeur, 2012 Når vi (danskere) skal beskrive resultaterne af den udviklingsbistand vi giver, kalder vi det Verdens bedste nyheder. 1 Flere uafhængige Læs mere TIL. ARBEJDSOPGAVER UDARBEJDET AF: Charlotte Sørensen lærer v. Morten Børup Skolen, Skanderborg DANMARK I DEN KOLDE KRIG
TIL ELEV E N DANMARK I DEN KOLDE KRIG ARBEJDSOPGAVER UDARBEJDET AF: Charlotte Sørensen lærer v. Morten Børup Skolen, Skanderborg 1 ELEVARK 1 INTRODUKTION Du skal arbejde med emnet Danmark i den kolde krig Læs mere Grundtvig som samfundsbygger
1 Grundtvig som samfundsbygger af Ove K. Pedersen Grundtvig som samfundsbygger af Ove K. Pedersen Professor i Komparativ Politisk Økonomi Department of Business and Politics, Copenhagen Business School. Læs mere Dansk-historieopgaven (DHO) skrivevejledning
Dansk-historieopgaven (DHO) skrivevejledning Indhold Formalia, opsætning og indhold... Faser i opgaveskrivningen... Første fase: Idéfasen... Anden fase: Indsamlingsfasen... Tredje fase: Læse- og bearbejdningsfasen... Læs mere Social kapital og mediernes indflydelse på deltagerdemokratiet
Fremstillingsformer i historie DET BESKRIVENDE NIVEAU Et referat er en kortfattet, neutral og loyal gengivelse af tekstens væsentligste indhold. Du skal vise, at du kan skelne væsentligt fra uvæsentligt Læs mere To be (in government) or not to be?
To be (in government) or not to be? Undersøgelse af Dansk Folkepartis ageren under VK-regeringen i 00 erne Statvetenskapeliga Institutionen Statsvetenskap STVA 22: Hur stater styrs - uppsats Vejleder: Læs mere Målgruppe: 7-9 kl. Familien Jacobsen - en arbejderfamilie i medgang og modgang. Praktiske oplysninger. Fagområder: dansk, historie og samfundsfag
Målgruppe: 7-9 kl. Familien Jacobsen - en arbejderfamilie i medgang og modgang Fagområder: dansk, historie og samfundsfag Kort beskrivelse: Undervisningsforløbet Familien Jacobsen en arbejderfamilie i Læs mere Vurdering af kvalitative videnskabelige artikler
Vurdering af kvalitative videnskabelige artikler For at springe frem og tilbage i indtastningsfelterne bruges Piletasterne-tasten, op/ned (Ved rækken publikationsår/volume/nummer og side brug TAB/shift-TAB) Læs mere Det fleksible fællesskab
Carl-Johan Bryld, forfatter AT FINDE DET PERSPEKTIVRIGE Historikeren og underviseren Carl-Johan Bryld er aktuel med Systime-udgivelsen Verden efter 1914 i dansk perspektiv, en lærebog til historie i gymnasiet, Læs mere Christian Helms Jørgensen (red.)
Det har givet anledning til, at drenges problemer i uddannelsessystemet er kommet stærkt i fokus de seneste år, ofte med ret forenklede budskaber. ISBN 978-87-7867-397-8 Drenge og maskuliniteter i ungdomsuddannelserne Læs mere Vidensmedier på nettet
Vidensmedier på nettet En sociokulturel forståelse af læring kan bringe os til at se bibliotekernes samlinger som læringsressourcer og til at rette blikket mod anvendelsespotentialerne. fra Aarhus Universitet Læs mere Af Søren Federspiel, Flemming Hemmersam, Margaret Nielsen, Anne-Lise Walsted
Arbejderbevægelsens internationale demonstrationsdag i tekst og billeder 1890-1990 Af Søren Federspiel, Flemming Hemmersam, Margaret Nielsen, Anne-Lise Walsted Redaktion: Gerd Callesen, Henning Grelle, Læs mere Trivselsrådgivning. Et kort referat af artiklen Værsgo at blive et helt menneske. Af Janne Flintholm Jensen
Trivselsrådgivning Et kort referat af artiklen Værsgo at blive et helt menneske Af Janne Flintholm Jensen Roskilde Universitet Arbejdslivsstudier K1 August 2011 Det følgende indeholder et kort referat Læs mere Arbejdsplan for 2015. Indledning
Arbejdsplan for 2015 Indledning SUF's arbejdsplan beskriver, hvad vi som SUF prioriterer af landsdækkende og internationale aktiviteter det kommende år. 2015 byder på en række større begivenheder og politisk Læs mere Læseprøve Kurs mod demokrati?
Sovjetunionens meget forskellige stadier med hensyn til grader af undertrykkelse og eksklusion, borgerindflydelse og inklusion spændende over både Gulag og Glasnost). Da det fuldendte demokrati er uopnåeligt, Læs mere Kvalitative kvaler. Kvalitative metoder og danske kvalitative interviewundersøgelsers kvalitet
Kvalitative kvaler Kvalitative metoder og danske kvalitative interviewundersøgelsers kvalitet This page intentionally left blank HENNING OLSEN Kvalitative kvaler Kvalitative metoder og danske kvalitative Læs mere Tea Party - skabelsen af en magtfaktor
Tea Party - skabelsen af en magtfaktor Skrevet af: Camilla Louise Grandt, Caroline Elmquist-Clausen, Johannes S. Schultz-Lorentzen og Lars Asbjørn Holst Projekttitel: Tea Party skabelsen af en politisk Læs mere Med mellemrum stilles der i NA spørgsmål ved, hvad arkitekturforskning
1 Med mellemrum stilles der i NA spørgsmål ved, hvad arkitekturforskning er. Nummer 4/2002 har temaet Arkitekturforskningens landskaber og signalerer forskellige positioner i øjeblikkets arkitekturforskning. Læs mere Tidsskriftet Replique udkommer hver måned med undtagelse af januar og august.
R E P L I Q U E Replique, 4. årgang 2014 Redaktion: Rasmus Pedersen (ansvh.), Anders Orris, Christian E. Skov. Tidsskriftet Replique udkommer hver måned med undtagelse af januar og august. Skriftet er Læs mere Demokrati, magt og medier
Demokrati, magt og medier Politisk Sociologi - Synopsis Sociologisk institut, Københavns Universitet sommereksamen 2011 Eksamensnummer 20 Antal tegn i opgaven 7093 Antal tegn i fodnoter 515 Indledning Læs mere Skriftlig dansk efter reformen januar 2007
Skriftlig dansk efter reformen januar 2007 Læreplanens intention Fagets kerne: Sprog og litteratur (og kommunikation) Teksten som eksempel (på sprogligt udtryk) eller Sproget som redskab (for at kunne Læs mere University of Copenhagen. Hvorfor er symboler og myter vigtige for europæisk integration? Lynggaard, Kennet; Manners, Ian James; Søby, Christine
university of copenhagen University of Copenhagen Hvorfor er symboler og myter vigtige for europæisk integration? Lynggaard, Kennet; Manners, Ian James; Søby, Christine Published in: Politologisk Årbog Læs mere I LYSETS TJENESTE. nye religiøse og spirituelle grupper i Danmark RENÉ DYBDAL PEDERSEN
I LYSETS TJENESTE nye religiøse og spirituelle grupper i Danmark RENÉ DYBDAL PEDERSEN I N D H O L D Forord.............................................................5 1. At definere det nye...........................................11 Læs mere Fra protest til indflydelse: partiernes organisering og adfærd i Folketinget
Fra protest til indflydelse: partiernes organisering og adfærd i Folketinget Århus Seminar 2010: Spor 1, Workshop 3 Helene Helboe Pedersen DAGSORDEN 1. Hvorfor er emnet spændende? 2. Hvorfor kan partiinterne Læs mere Et undertrykt folk har altid ret Solidaritet med den 3. verden i 1960 ernes og 1970 ernes Danmark
Et undertrykt folk har altid ret Solidaritet med den 3. verden i 1960 ernes og 1970 ernes Danmark Ph.D.-afhandling Institut for kultur og identitet Afdeling for historie RUC 2010 Copyright: Karen Steller Læs mere Et blik på STU en, en ungdomsuddannelse for unge med særlige behov
Et blik på STU en, en ungdomsuddannelse for unge med særlige behov - at finde sige selv og den rigtige plads i samfundet Kathrine Vognsen Cand.mag i Læring og forandringsprocesser Institut for Læring og Læs mere Hvilken betydning har national identitet, sprog, kultur og traditioner for børn og unges udvikling, læring og selvforståelse? Hvordan kan pædagogisk
Samfundsvidenskabelig videnskabsteori eksamen Hermeneutik og kritisk teori Gruppe 2 P10 Maria Duclos Lindstrøm 55907 Amalie Hempel Sparsø 55895 Camilla Sparre Sejersen 55891 Jacob Nicolai Nøhr 55792 Jesper Læs mere Den fremmede, byen og nationen
Lasse Koefoed og Kirsten Simonsen Den fremmede, byen og nationen om livet som etnisk minoritet Lasse Koefoed og Kirsten Simonsen Den fremmede, byen og nationen om livet som etnisk minoritet Roskilde Universitetsforlag Læs mere Socialisme og kommunisme
Forskellen Socialisme og kommunisme Socialismen og kommunismen er begge ideologier, der befinder sig på den politiske venstrefløj, og de to skoler har også en del til fælles. At de frem til 1870'erne blev Læs mere PROTOTYPE MATEMATIKFORLØB 8. KLASSE: LÆRINGSMÅL OG MEDBESTEMMELSE
PROTOTYPE MATEMATIKFORLØB 8. KLASSE: LÆRINGSMÅL OG MEDBESTEMMELSE DIDAKTISKE MÅL: AT FORBINDE LÆRNGSMÅL OG ELEVERNES MEDBESTEMMELSE Dette forløb udgør en prototype på et matematikforløb til 8. klasse, Læs mere Danmark i verden i velfærdsstaten. foto. FN medlemskab. Den kolde krig. vidste. Vidste du, at... Danmarks rolle i den kolde krig. fakta.
Historiefaget.dk: Danmark i verden i velfærdsstaten Danmark i verden i velfærdsstaten foto Perioden efter 2. verdenskrig var præget af fjendskabet mellem USA og Sovjetunionen. For Danmarks vedkommende Læs mere Undervisningsplan: nyere politisk historie
Undervisningsplan: nyere politisk historie Efter- og forårssemestret 2005/06 Efteråret 2005, tirsdage 14-16, U46 Undervisere: Klaus Petersen Træffetid? (Institut for historie, kultur & samfundsbeskrivelse) Læs mere Biblioteket under forandring - en introduktion til 4-rums modellen
- en introduktion til 4-rums modellen Bibliotekdage på Lindås Henrik Jochumsen Det Informationsvidenskabelige Akademi Københavns Universitet Mit udgangspunkt Bibliotekets aktuelle situation Biblioteket Læs mere Fortid kontra Historie
HistorieLab http://historielab.dk Fortid kontra Historie Date : 20. maj 2016 Ordet historie bruges med mange forskellige betydninger, når man interviewer lærere og elever om historiefaget og lytter til, Læs mere Villa Venire Biblioteket. Af Marie Martinussen, Forsker ved Aalborg Universitet for Læring og Filosofi. Vidensamarbejde
Af Marie Martinussen, Forsker ved Aalborg Universitet for Læring og Filosofi Vidensamarbejde - Når universitet og konsulenthus laver ting sammen 1 Mødet Det var ved et tilfælde da jeg vinteren 2014 åbnede Læs mere Lene Tanggaard, Cand.psych. Ph.d., Professor, Institut for Kommunikation, Aalborg Universitet
Lene Tanggaard, Cand.psych. Ph.d., Professor, Institut for Kommunikation, Aalborg Universitet Aktuelle krav Uddannelse skal være et sikkert, stærkt og forudsigeligt projekt. Formål: Effektiv produktion Læs mere Per Boje, Marianne Rostgaard, Mogens Riidiger. Handelspolitikken. som kampplads under Den Kolde Krig AALBORG UNIVERSITETSFORLAG
Per Boje, Marianne Rostgaard, Mogens Riidiger Handelspolitikken som kampplads under Den Kolde Krig AALBORG UNIVERSITETSFORLAG Indholdsfortegnelse Forord 9 Per Boje Danmarks tredje samhandelspartner 1945-1960 Læs mere Idræt i skolen, på eliteniveau og i historisk perspektiv
Idræt i skolen, på eliteniveau og i historisk perspektiv FORUM FOR IDRÆT 31. ÅRGANG, NR. 1 2015 REDIGERET AF RASMUS K. STORM, SIGNE HØJBJERRE LARSEN, MORTEN MORTENSEN OG PETER JUL JACOBSEN SYDDANSK UNIVERSITETSFORLAG Læs mere Kritisk Pædagogik før og nu Betingelser Muligheder og umuligheder. Oplæg Pædagogiklærerforeningen 2012
Kritisk Pædagogik før og nu Betingelser Muligheder og umuligheder Oplæg Pædagogiklærerforeningen 2012 Vanskeligheden ved diskussion om Kritisk Pædagogik: Man må begynde et sted men hvor? Skal man kigge Læs mere Spørgsmål til refleksion og fordybelse. Vidste du, at.. Ordforklaring. Historiefaget.dk: Vidste du, at.. Side 1 af 5
Den kolde krig er betegnelsen for den højspændte situation, der var mellem supermagterne USA og Sovjetunionen i perioden efter 2. verdenskrigs ophør i 1945 og frem til Berlinmurens fald i november 1989. Læs mere Vedtægter Vedtaget på Kommunistisk Partis stiftende kongres november 2006. Ændret på partiets 3. kongres, november 2011
Vedtægter Vedtaget på Kommunistisk Partis stiftende kongres november 2006. Ændret på partiets 3. kongres, november 2011 Vedtægter vedtaget på Kommunistisk Partis stiftende kongres november 2006. Ændret Læs mere - Cevea blæser til angreb Notat fra Cevea, 17/09/08 Cevea Sølvgade 90, 5.tv 1370 København K
17.09.08 Slaget om danskheden er kun lige begyndt Side 1 af 1 - Cevea blæser til angreb Notat fra Cevea, 17/09/08 Cevea Sølvgade 90, 5.tv 1370 København K Tlf +45 31 64 11 22 kontakt@cevea.dk www.cevea.dk Læs mere Inddæmningspolitikken
Historiefaget.dk: Inddæmningspolitikken Inddæmningspolitikken Under den kolde krig 1945-1991 modarbejdede det kapitalistiske, demokratiske USA fremstød i det kommunistiske etparti-styrede Sovjetunionen Læs mere Undervisningsbeskrivelse
Undervisningsbeskrivelse Termin Maj/juni 2013 Institution IBC Aabenraa Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold HHX idshistorie B Sven Clausen 3hha Oversigt over undervisningsforløb 1 1750-1919 - Revolutioner, Læs mere SOCIAL PRAKSIS. i byggeriet
social praksis _ Perspektiver på byggeriets problematikker _ MAGASIN BENSPÆND _ s. 27 SOCIAL PRAKSIS i byggeriet INTERVIEW med forsker Erik Axel, Center for ledelse i byggeriet / RUC Selvfølgelig skal Læs mere Farlig ungdom: Quiz, facitliste. Skoletjenesten, Arbejdermuseet
Farlig ungdom: Quiz, facitliste Skoletjenesten, Arbejdermuseet 1) Under 2. verdenskrig og i begyndelsen af 50'erne fik man udleveret rationeringmærker. Hvad kunne man bruge disse til? - Kun til at købe Læs mere Opgaver til Den frie by
Opgaver til Den frie by 1. Kaj og Jette eller far og mor? Mormor synes, at det er lidt underligt, at Liv siger Kaj og Jette i stedet for far og mor. Hvad synes du? 2. Hvem skal bestemme? Liv siger Kaj Læs mere Side 1 af 11. Undervisningsbeskrivelse. Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser. Termin Maj-juni 2011.
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Maj-juni 2011 Institution Silkeborg Handelsskole Uddannelse HHX Fag og niveau Samtidshistorie, niveau B Lærer(e) Læs mere HVORDAN VÆLGER UNGE UDDANNELSE?
HVORDAN VÆLGER UNGE UDDANNELSE? - FORÅR 2016 STUDIEVALG 2016 Hvad afgør dit studievalg? Det spurgte vi brugerne på Studentum i Danmark, Sverige, Norge og Finland om i vinteren 2016. 6.568 brugere deltog Læs mere Frihed til debat enhed i handling - om demokratisk centralisme i SAP og Enhedslisten Vedtaget af SAPs Landsmøde 22.-23.
Frihed til debat enhed i handling - om demokratisk centralisme i SAP og Enhedslisten Vedtaget af SAPs Landsmøde 22.-23. november 2008 Indledning Denne tekst har til formål at afklare en række spørgsmål Læs mere RØDE ELLER BLÅ FANER? Hver tredje dansker kan ikke få øje på et lønmodtagerparti Af Michael Bræmer @MichaelBraemer Fredag den 29.
RØDE ELLER BLÅ FANER? Hver tredje dansker kan ikke få øje på et lønmodtagerparti Af Michael Bræmer @MichaelBraemer Fredag den 29. april 2016, 05:00 Del: Faglærte og ufaglærte arbejdere er dem, der har Læs mere Militant islamisme. Ann-Sophie Hemmingsen Hotel Scandic Roskilde, 27/4 2015 DIIS DANSK INSTITUT FOR INTERNATIONALE STUDIER
Militant islamisme Ann-Sophie Hemmingsen Hotel Scandic Roskilde, 27/4 2015 Program Baggrund og afgrænsning Hvad taler vi om? Verdensbillede og selvforståelse Omgivelsernes modtagelse Hvem befolker miljøet Læs mere Årsplan for samfundsfag i 7.-8.klasse
Årsplan for samfundsfag i 7.-8.klasse Undervisningen i geografi på Ringsted Lilleskole tager udgangspunkt i Fælles Mål. Sigtet for 7./8. klasse er at blive i stand til at opfylde trinmålene efter 9. klasse. Læs mere Læs!lesLäs Læsevaner og børnebogskampagner i Norden
Læs!lesLäs Læsevaner og børnebogskampagner i Norden Anette Øster Læs!les Läs Læsevaner og børnebogskampagner i Norden Roskilde Universitetsforlag Anette Øster Læs!les Läs. Læsevaner og børnebogskampagner Læs mere Tekstopgivelse/ Undervisningsbeskrivelse Folkeskolens afgangsprøve
s telefonnr. 1 Danskhed Hit med historien 9. klasse Jens Aage Poulsen 32,00-50 i bogen - Født som dansker? - Dansk på dagsordenen - Hvem og hvordan er danskerne? - Nationalisme - Sådan er danskerne! - Læs mere Bilag. Resume. Side 1 af 12
Bilag Resume I denne opgave, lægges der fokus på unge og ensomhed gennem sociale medier. Vi har i denne opgave valgt at benytte Facebook som det sociale medie vi ligger fokus på, da det er det største Læs mere International Business College Fredericia - Middelfart
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold Maj-juni International Business College Fredericia - Middelfart Læs mere Sundhedspolitik mellem komparative studier og tværnational læring
Sundhedspolitik mellem komparative studier og tværnational læring Lektor Viola Burau Workshop ved Århus-seminar 2010 20. august 2010 1 Overblik (1) Komparative studier Historien bag komparativ sundhedspolitik Læs mere EUROBAROMETER 71 NATIONAL RAPPORT HOVEDKONKLUSIONER DANMARK. Undersøgelsen er bestilt og koordineret af Generaldirektoratet for Kommunikation.
Standard Eurobarometer Europa Kommissionen EUROBAROMETER 71 MENINGSMÅLING I EU SOMMER 2009 Standard Eurobarometer 71 / Sommer 2009 TNS Opinion & Social NATIONAL RAPPORT HOVEDKONKLUSIONER DANMARK Undersøgelsen Læs mere VERDENS UNGE GÅR PÅ GADERNE
VERDENS UNGE GÅR PÅ GADERNE - Hvor går de danske unge hen? KONFERENCE DEN 22. MARTS 2012 VERDENS UNGE GÅR PÅ GADERNE - Hvor går de danske unge hen? Konference hos Center for Ungdomsforskning den 22. marts Læs mere Københavns Universitet. Sociologisk Institut. Frigørelse. - a problem of disorder? Klassisk og Nyere Sociologisk Teori Vintereksamen 2012
Københavns Universitet Sociologisk Institut Frigørelse - a problem of disorder? Klassisk og Nyere Sociologisk Teori Vintereksamen 2012 Iben Raskmark Eksamensnummer: 930 Antal tegn uden fodnoter: 5.022 Læs mere Fra sogn til velfærdsproducent
Fra sogn til velfærdsproducent Fra sogn til velfærdsproducent Kommunestyret gennem fire årtier Jens Blom-Hansen Marius Ibsen Thorkil Juul Poul Erik Mouritzen Syddansk Universitetsforlag 2012 Forfatterne Læs mere Perspektiver for dansk udenrigspolitik efter Fogh
Perspektiver for dansk udenrigspolitik efter Fogh Rasmus Brun Pedersen Lektor, PhD Institut for statskundskab & Institut for Erhvervskommunikation Aarhus Universitet Email: brun@ps.au.dk Udenrigspolitisk Læs mere Redaktionelt forord Kapitel 1. John Lockes værk og dets kontekst Kapitel 2. De fire temaer i Lockes værk... 17
Indholdsfortegnelse Statskundskabens klassikere John Locke Redaktionelt forord... 7 Kapitel 1. John Lockes værk og dets kontekst... 9 Kapitel 2. De fire temaer i Lockes værk... 17 Kapitel 3. Det første Læs mere Læseplan for faget samfundsfag
Læseplan for faget samfundsfag Indledning Faget samfundsfag er et obligatorisk fag i Folkeskolen i 8. og 9. klasse. Undervisningen strækker sig over ét trinforløb. Samfundsfagets formål er at udvikle elevernes Læs mere Hvad er kreativitet? Kan man lære at være kreativ? To eksempler på kreative former for mesterlære
Indholdsfortegnelse Kapitel 1: Kapitel 2: Kapitel 3: Kapitel 4: Kapitel 5: Kapitel 6: Hvad er kreativitet? Kan man lære at være kreativ? To eksempler på kreative former for mesterlære Tættere på betingelser Læs mere Ungdomsliv Mellem individualisering og standardisering
Konference 19. maj 2009 Ungdomsliv Mellem individualisering og standardisering ARRANGERET AF CENTER FOR UNGDOMSFORSKNING, Danmarks Pædagogiske Universitetsskole Ungdomsliv Mellem individualisering og standardisering Læs mere 3.4 TERRITORIER MED SÄRSKILD STATSRÄTTSLIG
3.4 TERRITORIER MED SÄRSKILD STATSRÄTTSLIG STATUS 3.4.1 FORVALTNING I GRØNLAND. MELLEM NATIONALSTAT OG KOMMUNE. ANNE SKORKJÆR BINDERKRANTZ Et ofte overset aspekt i nordisk forvaltningsforskning drejer Læs mere Pædagogisk Læreplan. Teori del
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin januar 2014 juni 2015 Institution Vejen Business College Uddannelse Fag og niveau Lærer(e) Hold HH Historie Læs mere Indledning og problemstilling
Indledning og problemstilling Det er svært at blive ældre, når ens identitet har været tæt forbundet med dét at være fysisk aktiv. Men det går jo ikke kun på undervisningen, det har noget med hele tilværelsen Læs mere Om betydningen af at blive mor i et eksistentielt perspektiv
Om betydningen af at blive mor i et eksistentielt perspektiv Døden er livets afslutning. I mødet med svær sygdom og død hos os selv eller vores nærmeste kan vi møde sorg og afmagt: Vi konfronteres med Læs mere Ansigtstræks betydning for politikernes valgchancer.
Ansigtstræks betydning for politikernes valgchancer. Baggrund Mit speciale tager overordnet udgangspunkt i, at medier og politikerne selv tilsyneladende har en idé om, at udseende betyder noget. I hvert Læs mere Marianne Jelved. Samtaler om skolen
Marianne Jelved Samtaler om skolen Marianne Jelved Samtaler om skolen Indhold Forord........................................ 7 Brændpunkter i skolepolitikken...................... 11 Skolen og markedskræfterne.......................... Læs mere INNOVATIONSLEDELSE. Professor Mogens Dilling-Hansen, Aarhus universitet, Handels- og IngeniørHøjskolen
Aarhus Universitet Forårssemesteret 2011 Master i offentlig ledelse INNOVATIONSLEDELSE Undervisere: Professor Mogens Dilling-Hansen, Aarhus universitet, Handels- og IngeniørHøjskolen Professor Christian Læs mere Referat fra møde i ULA tirsdag d. 10. juni 2014
Referat fra møde i ULA tirsdag d. 10. juni 2014 Til stede: Bjarne Andresen (lokalklub 2), Anders Milhøj (lokalklub 4), Elisabeth Kofod-Hansen (kadk), Peter B. Andersen (lokalklub 1), Thomas Vils Pedersen Læs mere SSO eksempler på den gode indledning, den gode konklusion samt brug af citat og litteraturhenvisninger i teksten
Materiale til værkstedstimer 2. år, elever og lærere Side 1 af 5 SSO eksempler på den gode indledning, den gode konklusion samt brug af citat og litteraturhenvisninger i teksten Materialet viser eksempler Læs mere Hvad skal eleverne lære og hvorfor?
Hvad skal eleverne lære og hvorfor? Af Karina Mathiasen Med indførelse af Folkeskolereformen og udarbejdelse af Folkeskolens nye Fælles Mål er der sat fokus på læring og på elevernes kompetenceudvikling. Læs mere Aktionsforskningsgruppe i samarbejde mellem Taos Institute og MacMann Berg Invitation til at deltage i dagsordensættende og innovativ praksisudvikling
Aktionsforskningsgruppe i samarbejde mellem Taos Institute og MacMann Berg Invitation til at deltage i dagsordensættende og innovativ praksisudvikling Ambitionen Det er MacMann Bergs vision at være dagsordensættende Læs mere Undertrykkere og undertrykte
Undertrykkere og undertrykte en undersøgelse af Mandebevægelsen 1975-1982 Uffe Fjelstrup Jensen Moderne tid Danmark/Nordens historie Bachelorfagmodulet på Historiestudiet Institut for Kultur og Identitet Læs mere Demokrati og deltagelse i arbejdslivet
Demokrati og deltagelse i arbejdslivet Niels Warring Christian Helms Jørgensen (red.) Demokrati og deltagelse i arbejdslivet Forskningsprojektet Arbejdsliv, læringsmiljøer og demokratisering Institut for Læs mere Kina fra uland til supermagt? Titel 3 Afghanistan og krigen mod terror - dansk sikkerhedspolitik efter 11. september
Undervisningsbeskrivelse Stamoplysninger til brug ved prøver til gymnasiale uddannelser Termin Institution Uddannelse Fag og niveau Lærer E-mailadresse Hold Termin hvori undervisningen afsluttes: Maj-juni Læs mere Den demokratiske samtale: utilstrækkelig opdragelse til demokrati
www.folkeskolen.dk januar 2005 Den demokratiske samtale: utilstrækkelig opdragelse til demokrati DEMOKRATIPROJEKT. Lærerne fokuserer på demokratiet som en hverdagslivsforeteelse, mens demokratisk dannelse Læs mere Den 2. verdenskrig i Europa
Historiefaget.dk: Den 2. verdenskrig i Europa Den 2. verdenskrig i Europa 2. verdenskrig varede fra den 1. september 1939 til den 8. maj 1945. I Danmark blev vi befriet et par dage før, nemlig den 5. maj Læs mere Er arkivets samlinger dækkende? SLA s årsmøde 2015 Jens Åge S. Petersen Odense Stadsarkiv
Er arkivets samlinger dækkende? SLA s årsmøde 2015 Jens Åge S. Petersen Odense Stadsarkiv Hvad er vi? Hvad er et lokalarkiv? Et lokalarkiv indsamler arkivalier, billeder m.m. af ikkestatslig proveniens Læs mere Artfulness i læring og undervisning: et forskningsprojekt om kreativitet og æstetiske læreprocesser
Artfulness i læring og undervisning: et forskningsprojekt om kreativitet og æstetiske læreprocesser Af Tatiana Chemi, PhD, Post Doc. Forsker, Universe Research Lab/Universe Fonden i og Danmarks Pædagogiske Læs mere En national vision for folkeoplysningen i Danmark. Af kulturminister Marianne Jelved
En national vision for folkeoplysningen i Danmark Af kulturminister Marianne Jelved En national vision for folkeoplysningen i Danmark Udgivet november 2014 Kulturministeriet Nybrogade 2 1203 København Læs mere NORBERT FREI: 1968: Ungdomsrevolte og global protest, Ellekær 2008, 315 sider, 279 kr.
1968 NORBERT FREI: 1968: Ungdomsrevolte og global protest, Ellekær 2008, 315 sider, 279 kr. 1968 er blevet en populærkulturel industri. Især i Tyskland er udbuddet af bøger om emnet så omfattende, at 1968 Læs mere Danske bidrag til økonomiens revolutioner
Danske bidrag til økonomiens revolutioner Finn Olesen Danske bidrag til økonomiens revolutioner Syddansk Universitetsforlag 2014 University of Southern Denmark Studies in History and Social Sciences vol. Læs mere Niels Egelund (red.) Skolestart
Niels Egelund (red.) Skolestart udfordringer for daginstitution, skole og fritidsordninger Kroghs Forlag Indhold Forord... 7 Af Niels Egelund Skolestart problemer og muligheder... 11 Af Niels Egelund Forudsætninger Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback