Jeppe Bruus - Folketingsvalg - Altinget - Alt om politik
Avisens 20. årgang, torsdag den 20. juni 2019, opdateret kl. 21:19. Redigeret af Cecilie Gormsen
Parti: Socialdemokratiet Opstillingskreds: Gladsaxekredsen Storkreds: Københavns Omegns Storkreds
www.socialdemokratiet.dk
Jeppe Bruus valgt med 4.397 personlige stemmer
Jeppe Bruus blev ved folketingsvalget 2019 valgt for Socialdemokratiet i Københavns Omegns Storkreds. Han fik 4.397 personlige stemmer, svarende til 6 % af partiets stemmer i storkredsen. Socialdemokratiet fik i alt fire mandater i Københavns Omegns Storkreds.
Københavns Omegns Storkreds er inddelt i 8 opstillingskredse. Det bedste resultat fik Jeppe Bruus i Gladsaxe-kredsen, hvor han fik 2.615 personlige stemmer svarende til 7 % af de gyldige stemmer, hvilket er flere end nogen anden kandidat i samme kreds. 59 % af Jeppe Bruuss personlige stemmer blev afgivet i Gladsaxe-kredsen. Det dårligste resultat fik han i Brøndby-kredsen, hvor han blot fik 161 stemmer og blev overgået af 21 andre kandidater.
Markant fremgang i personligt stemmetal
Ved folketingsvalget i 2015 fik Jeppe Bruus 2.806 personlige stemmer - det er 1.591 færre end i år. Han gik i 2019 frem i samtlige storkredsens otte opstillingskredse. Den største fremgang oplevede Jeppe Bruus i Gladsaxe-kredsen, hvor han gik fra 1.969 til 2.615 personlige stemmer.
Jeg arbejder for flere hænder til vores børn, syge og ældre. Og at vi giver vores offentligt ansatte mulighed for at bruge deres faglighed! Jeg er også meget optaget af, at vi får alvor gør Danmark til en grøn stormagt. Klimakampen er en af min generations vigtigste opgaver! Jeg er også meget optaget af at bekæmpe trafikstøjen, som plager mange borgere i KBG Omegn.
Flere hænder til vores børn, syge og ældre
Gennem de seneste ti år, er der kommer færre "varme hænder" i vores offentlige sektor. Der er brug for flere pædagoger og lærere til vores børn. Mere personale i vores sundhedsvæsen og ældrepleje. Vi skal have tillid til, at vores offentligt ansatte er bedst, når de får lov til at bruge deres faglighed.
Ca. 400.000 borgere er plaget af trafikstøj i hovedstaden. Særligt fra vores motorveje. Det forringer livskvaliteten og er sundhedsskadeligt. For at bekæmpe støjen fra vores motorveje skal hastigheden ned, vi skal have højere støjværn, mere støjdæmpende asfalt, krav til støjsvage dæk. Og så skal vi have en national handlingsplan mod trafikstøj.
Vi er den første generation, der mærker konsekvenserne af klimaforandringerne. Og vi er den sidste generation, der kan gøre noget ved det. Vi skal handle nu! Derfor skal vi bl.a. have en klimalov, der forpligter os til at nå vores mål om at blive fri af fossile brændstoffer og anden forurening.
Jeg har tidligere været medlem af Folketinget - fra 2014-2016. Hvor jeg bl.a var uddannelsesordfører og social dumping-ordfører. I dag er jeg ansat i Skattestyrelsen og har tidligere været kommunikationschef i LO.
Hvis cigaretter kom på markedet som noget nyt i dag, ville vi forbyde det. Vi skal sikre, at de unge ikke går i gang.
Vi skal ikke have et privat sundhedsvæsen i Danmark. Og derfor skal privathospitaler ikke i højere grad udføre behandlinger. Men der kan være områder, hvor det er fint at privathospitaler eksempelvis udføre mange knæoperationer eller lignende, hvis det giver mening ud fra et fagligt og prismæssigt parametre. Men det skal ikke have en vild fordelagtig støtte, som det er sket tidligere med Løkke i spidsen.
Jeg synes, det er et svært dilemma. På den ene side synes jeg det er godt, at det sket automatisk, så flere kommer med - og vi redder flere liv. På den anden side, så mener jeg, at det bør være noget, som vi aktivt tager stillig til, som individer. Kunne godt tænke mig, at alle over 18 blev bedt om at forholde sig til spørgsmålet, første gang man kommer til lægen efter ens 18 års fødselsdag.
En afgift på øksekød rammer dem, med de laveste indkomster. Derfor er det ikke en god måde, at opnår en CO2-besparelse. I stedet skal vi stille krav til landbrugets udvikling, så de over kort tid formå at omlægge produktionen af oksekød til at være mere bæredygtig. Fx ved at ændre i kosten til dyrerene, så de udleder mindre CO2.
Alle vil gerne af med fossile brændstoffer. Det er ikke mål, vi mangler. Det er handling. Derfor skal vi have en klimalov med bindenden mål! Det er vigtigt, at vi når de mål, vi sætter os.
Generelt skal der være hårdere krav til CO2-udledningen fra landbruget. Og den nuværende regering har gjort for lidt. Jeg vil arbejde for en klimalov, med bindende mål. Og dermed også sanktioner, hvis ikke målene nås. Det gælder også landbruget. Når jeg svare overvejende enig er det fordi, at jeg ønsker, at landbruget indgår i en aftale om mindskningen af sprøjtemidler, som de så skal overholde.
Jeg synes ikke, der skal gives flere muligheder. Ødelægger vi vores kystlinje, kan den ikke genoprettes. Der er enkelte steder, hvor man har givet tilladelser, hvor det kan give mening.
Vi har behov for en massiv udbygning af den kollektive trafik i Københavns Omegn. Busbetjeningen er for dårlig. Vi skal have flere letbaner og gerne metro ud, så den rammer den kommende letbane langs Ring3.
Det er et problem, når uligheden stiger. Det er dårligt for både sammenhængskraften i vores samfund. Og vores økonomi, når velstand fordeles på færre. Derfor skal vi øge ligheden.
Det er vigtigt, at vi fjerner kontakthjælpsloftet. Det er den største årsag til, at flere børn i Danmark vokser op i relativ fattigdom. Det kan vi ikke være bekendt! Men der er behov for et at vi ser på vores kontanthjælpssystem, så det fx i højere grad tager høje for de boligudgifter mv. der følger med, at vi man bor i hovedstadsområdet. Ellers skubber vi bare alle kontanthjælpsmodtagere ud af byerne.
Vores børn og unge møder for mange test i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne. Det presser dem og gør, at de i for høj grad arbejder efter den gode karakter frem for at blive dygtigere til det, som de har svært ved. Test kan være gode til at sikre faglig udvikling - og spotte der, hvor der er behov for hjælp.
Vi skal arbejde længere og længere. Derfor er det en god idé, at afskaffe uddannelsesloftet.
Den danske tradition for friskoler er god. Og tilskuddet bør fastlægges i et bredt politisk forlig, så det ikke går op og ned fra valg til valg. Privatskolerne skal til gengæld for tilskud tage fuld og hel del i opgaven med at elevsammensætningen afspejler det omkringliggende samfund, så der ikke bliver voldsom forskel på elevsammensætningen mellem privatskoler og folkeskoler. Sker dette ikke på den enkelte skole, skal denne kunne skæres i tilskud.
Hvor enig er du med Jeppe Bruus?