Præst i åbningsprædiken: Vi skal lære at se nåde overalt - Kristeligt Dagblad
Valgmenighedspræst Morten Kvist har netop holdt sin åbningsprædiken i Christiansborg Slotskirke. Læs hele prædikenen her. Foto: Leif Tuxen
Morten Kvist, valgmenighedspræst i Herning og Gjellerup
Nåde var det helt store tema, da valgmenighedspræst Morten Kvist holdt sin prædiken i anledning af Folketingets åbning. Nåden er ideelt set at have Guds ånd i hjertet og at lade denne ånd gennemstrømme og fylde alt, hvad man siger og gør, sagde han. Læs hele prædikenen her
Det er af og til blevet sagt, at kristendommen i koncentreret form kan udtrykkes i to lignelser. Den ene er lignelsen om den barmhjertige samaritaner, der eksemplarisk handler om næstekærlighed, både som et ydre fænomen, at man skal hjælpe sin nødstedte næste, og som et indre fænomen, at det er Gud, som gør et menneske næstekærligt.
Den anden lignelse er netop om den fortabte søn, som handler om nåde. Nåde både i ydre forstand at den hjemvendte søn får lov til at komme hjem og indtræde i sin faders hus, idet husets orden, den faderlige autoritet, loven viger; og nåde i indre forstand at faderen ikke kan holde sine kærlige følelser tilbage. Han lader sit hjerte og sin glæde løbe af med sig.
Når kristendommen i koncentreret form kan udtrykkes i disse to lignelser, skyldes det sandsynligvis, at de er gode fortællinger, nemme at huske og måske især, at de har en tydelig moralsk dimension: Den nødstedte skal hjælpes, og vi skal kunne lade nåde gå for ret. Sådanne moralske udsagn er i udgangspunktet ret nemme at forholde sig til, og der er jo ingen grund til at gøre tilværelsen mere kompliceret end højst nødvendigt.
Første gudstjeneste var i 1848, hvor den grundlovgivende forsamling holdt gudstjeneste. Det er kirkeministeren -og ikke Folketinget -der inviterer til gudstjenesten.