Sådan ser dit liv ud i en fem grader varmere verden… I bedste fald! – Holmskjold
Forskerne har som udgangspunkt en tilbøjelighed til at undervurdere konsekvenserne
Forskerne er en skare af vores tids mest ferme fysikere, geologer, kemikere, matematikere, statistikere og glaciologer. Og de bakser med klodens formentlig mest komplekse og vigtige regnestyk:
Hvert år får disse forskere, der er tilknyttet FN’s klimapanel (IPCC), stadig mere data og computerkraft til deres klimamodeller. De justerer så forventningerne i deres rapporter.
Tendensen er hidtil kun gået én vej.
De scenarier, som før var de mest ildevarslende og ekstreme, bliver i højere grad anset som stadig mere sandsynlige.
Global opvarmning refererer til klodens overfladetemperaturer, der stiger.
Klimaændringer kan både være naturlige og menneskeskabte. De refererer til denne opvarmning samt effekterne såsom smeltende gletsjere, øget nedbør og tørke.
Artiklen i Nature er lavet af forskere fra Stanford University. De undersøger præcisionen af FN-panelets modeller sammenholdt med aktuelle satellitobservationer af atmosfæren.
De mest retvisende klimamodeller ser ud til at være de modeller, der medregner og tager mest muligt forbehold for uvisheden fra skyernes påvirkning af klimaet.
Med udgangspunkt i disse modeller bliver kloden op til 15 procent varmere i år 2100, end de hedeste fremskrivninger fra FN’s klimapanel forventer. Og fortsætter den nuværende udledning af drivhusgasser, kan vi se en cirka fem graders temperaturstigning.
Så meget vil gennemsnitstemperaturen stige på grund af vores afbrænding af fossile brændstoffer, anslog den svenske forsker Svante Arrhenius helt tilbage i 1895.
Der er allerede mange usikre faktorer ved fremskrivninger, der bevæger sig mere end 40-50 år ud i fremtiden.
Men fem grader varmere er faktisk en mulighed.
Kloden, som du kender den, vil slet ikke eksistere i en fem grader varmere verden.
Millioner af mennesker vil dø. De vil drukne, sulte, tørste eller miste livet, når blodtilførslen til hjernen ophører, fordi for høj varme og luftfugtighed forhindrer kroppen i at komme af med sved.
Vi vil dog nok blive tvunget til at dele vores bugnende madkammer med omverdenen, der nærmest er en ubeboelig krudttønde.
Eller som professor Jørgen E. Olesen, der er sektionsleder ved Institut for Agroøkologi – Klima og Vand ved Aarhus Universitet og hovedforfatter på en af rapporterne fra FN’s klimapanel, siger det:
Allerede ved tre grader varmere vejr forudsiger FN’s klimapanel, at milliarder vil mangle vand, andre milliarder opleve oversvømmelser og en halv milliard opleve hungersnød.
Landene i det tropiske klima omkring ækvator, hvor solens stråler rammer hårdest, bliver nærmest ubeboelige i en fem grader lunere verden på grund af ekstrem varme.
Vi har her skrevet en artikel om, hvorfor vi mener, det er vigtigt at beskæftige sig med et worst-case-scenarie – og ikke blot de gennemsnitlige eller bedst tænkelige scenarier.
Denne artikel visualiserer og beskriver et af de værst tænkelige, men altså også et mere og mere sandsynlige klimascenarier:
Livet i en fem grader varmere verden.
De fem faktorer er beskrevet ud fra bøger, peer review-studier og rapporter fra FN’s klimapanel. Teksten har været til gennemsyn hos tre danske klimaforskere.
Det er selvfølgelig vigtigt at understrege, at dette er fremskrivninger, der er forbundet med stor usikkerhed.
Velkommen til en fem grader varmere verden.
– 1 Costa del Norden
Far og datter går tur i Vestsjælland i 2018 og samme sted i en fem grader varmere fremtid – med palmer, myg og insektbid.
For en meget kort periode oplevede børn og barnlige sjæle i stort set hele landet fryden ved at proppe gulerødder i næsen på snemand og uddele vaskere.
Popgruppens prognose holder ganske godt stik, anerkender meteorologer og klimaforskere i dag.
Godt nok vil palmetræerne mistrives på de vestvendte kyster på grund af for megen blæst, men palmerne får gode vilkår i sydlige, østvendte kyster og i vores skove.
Mange andre planter og dyr vil tillige kunne boltre sig i vores fem grader varmere, frodigere ‘franske’ klima. Blandt andet sommerfuglebuske, spisekastanjer, lianer og verdens højeste og tykkeste træsorter som rødtræet og mammuttræet.
Omvendt vil nationale ikoner som birk, asp, skovfyr, bøg, rødgran og lyng have vanskelige vilkår.
Måske mest vigtigt for dem af jer, der er barnligt hysteriske over for alle former for benløse krybdyr: De danske slanger skal dele territorium med æskulapsnogen. Trods dens ydmyge navn er der tale om Europas største slange. Æskulapsnogen kan blive over to meter lang.
Den og mange andre slangearter vil kunne boltre sig fint og yngle i lune danske vintre og lange somre. Det vil forskellige sygdomsfremkaldende bakteriestammer i vandrør og mad – samt myg, hvepse, fluer og mange andre insekter – også.
Dog er der to store jokere i den sammenhæng.
Begge usikre forhold bunder i, at i en fem grader varmere verden vil mere og mere is forsvinde fra Arktis, Antarktis og gletsjerne rundt om på kloden.
Inden for de seneste 30 år har Danmark oplevet en generel temperaturstigning på cirka 0,9 grader.
Men svækkelsen af Golfstrømmen er blot én risiko ud af flere.
Sandsynligheden taler dog stadig for et midtfransk klima, hvor en af de værste udfordringer i Danmark bliver øgede vandmasser og oversvømmelser.
Hvis der ikke virkelig bliver handlet, skal vi vinke farvel til Ocean Drive i Miami og stort set resten af den nedre halvdel af Florida.
Det samme gælder Alexandria og dens nyopførte verdensarvsbibliotek, strandløverne på Copacabana i Rio de Janeiro, store dele af New York, Mumbai, Shanghai, Shenzhen, Bangkok, Tokyo, Dhaka og næsten resten af Bangladesh.
Danmark er tillige udsat. Faktisk yderst udsat.
Særligt fordi vi har udsigt til hyppigere og kraftigere skybrud, vi ligger lavt, 31 centimeter over havets overflade i gennemsnit, og ovenikøbet har vi en samlet kystlinje på over 8.000 kilometer. En så gebommerlig kystlinje er ekstremt unik for et land på vores størrelse.
Tag eksempelvis Brasilien og Rio de Janeiro, som er godt polstret økonomisk i disse år, men forsømmer at bruge penge på klimasikring trods alskens advarsler.
Læs mere om alverdens druknende storbyer i The Guardian.
Kystdirektoratet har i over 70 år haft held med at advare mod større byområder direkte op til Vesterhavet. Derfor er vi mindre truet end Holland ved øget havstand.
Stiger havet over en meter, skrumper Danmark.
De tidligere oversvømmelser og stormfloder, vi har døjet med især i 2016 og 2017, vil nu ligne bittesmå bløp. Alle danske købstæder får problemer i havneområdet.
Vadehavet omkring Tønder og Ribe samt det meste af det sydvestlige Lolland vil forsvinde. Ådalene ved Vejle og Odense løber over deres bredder og truer al beboelse.
Store dele af Vestjylland bliver omdannet til øer.
Særligt udsatte er østjyske byer som Haderslev, Kolding, Vejle, Horsens, og på Sjælland Køge, Greve og hele Amager.
Dertil kommer alle de kystnære kommuner i de indre danske farvande som Holbæk, Roskilde og langs Øresundskysten, som vil lide under oversvømmelser.
Men bid mærke i ordet “vil”.
H20-ragnarokket fordrer, at vi intet gør for at beskytte os mod vandets indtrængen.
Men når det så er skrevet, er der adskillige faktorer, som gør vores liv i blommen mindre behageligt end ellers.
Særligt tørken og varmen.
– 2. Fatal fugtighed i en verden uden vand
Uanset årstid er byernes by et yndet udflugtsmål for os nordboere. Men i de seneste somre har dødelige hedebølger omklamret den franske hovedstad.
Et forvarsel om fremtiden, hvor turisterne fravælger Paris til fordel for køligere destinationer.
Den danske sommer er ustadig. Derfor valfarter vi til Sydens sol omkring Middelhavslandene.
Sådan har det indtil videre set ud med masseturismen.
Dødbringende hedebølger, som i dag udgør en risiko for 30 procent af klodens befolkning i dag, vil udgøre en trussel for over 60 procent i udgangen af dette århundrede.
73,8 grader. Så varmt føltes den 31. juli 2015 ud fra et varmeindeks for de 100.000 beboere i Bandar-e Mahshahr i Iran.
Din krops kølemekanisme bliver altså sat ud af drift. Du føler dig enormt udmattet. Du får varmekramper eller hedeslag. Er du forhindret i at komme ind i et køligt rum eller få aircondition, bliver udfaldet fatalt.
Cellerne og din hjerne lukker ned. For bestandigt.
Vi mennesker skiller os af med varme ved at svede. Den fordampede fugt fra vores kroppe i form af sved bærer altså overskydende varme væk. For at den regulering lader sig gøre, skal luftfugtigheden være lav.
Over en million personer har i værste fald udsigt til årligt at opleve sådan en dag, hvor kombinationen af høj varme og luftfugtighed vil være fatal, medmindre man har muligheden for sporenstregs at flygte indenfor i et svalt rum ved tegn på hedeslag.
Det anslår et nyt studie udført af klimaforskere fra Columbia University og publiceret i Environmental Research Letters.
Forskerne bygger deres formodning på, at når luftfugtigheden er på 100 procent og temperaturen 29,4 grader, vil vi føle det som 41,9 grader på grund af det såkaldte varmeindeks – et udtryk for, hvordan temperaturen føles afhængigt af luftfugtigheden.
32 grader vil føles som 55,5 grader – noget nær det maksimale, vi kan holde ud.
Læs mere hos IOPscience her, og Slate her.
Mængden af vanddamp i luften stiger med cirka 14 procent per ekstra grad i sommerhalvåret. I et fem grader varmere Danmark kan det betyde væsentlig kraftigere ekstremregn end i dag.
Samme tørre knibe vil Irak, Syrien og resten af Mellemøsten døje med i selskab med de tættest befolkede dele af Australien, Afrika og Sydamerika.
I Kina og Indien vil over en halv milliard personer mangle vand med udsigten til, at Himalayas store gletsjere smelter og forsvinder – også kaldet for Asiens vandtårn af kineserne.
Overordnet set vil fem milliarder mennesker bo i områder med vandmangel af varierende grad. Den knaphed vil også gå ud over det slagtekvæg og de planter, som vi er afhængige af at få næring fra.
Den udvikling vil selvsagt også påvirke Danmark indirekte. Mere om det om lidt.
– 3. Du bor i overflod, men møder halvtomme hylder i supermarkedet
Omfattende tørke og hede forventes at gøre deres indhug i en tredjedel af fødevareproduktionen, der vil forsvinde.
Nordeuropa bliver i stort omfang forskånet for tørke, som spolerer høsten. Den danske bonde har derfor udsigt til en 20 procent bedre gennemsnitshøst.
Han kan tilmed høste to gange om året.
Så mens Danmark anno 2018 allerede er et spækket madkammer, er der udsigt til, at det kun bliver bedre og mere varieret i et fem grader varmere Danmark.
Tager du fiskestangen på nakken, kan du tilmed være så heldig at fange sardiner, hajer, ansjoser, forskellige slags tun og sværdfisk i det over tre grader varmere danske farvand – altså et farvand svarende til Biscayabugten mellem Frankrigs vestkyst og Spaniens nordkyst her i 2007.
Med ekstra meget øget nedbør risikerer vi tilmed, at mere kvælstof og fosfor bliver udledt i havet. Landmændene kan derfor se sig tvunget til at gøde og sprøjte endnu flere pesticidrester i maden.
Iltsvindet med fiskedød i farvandene kan blive værre.
Temperaturstigningerne har allerede fået udbyttet af hvede til at flade ud i 1990’erne.
Men overordnet set er der altså udsigt til, at gevinsterne opvejer generne.
For igen: Danmark er så drønheldig, at det er vanskeligt at fatte.
Den fremskrivning, som man mest kan falde i svime over, publicerede FN’s miljøprogram UNEP i 2016.
Mykotoksiner findes allerede i en fjerdedel af verdens kornprodukter, særligt i troperne, som døjer med virkningerne fra sådanne giftige afgrøder.
Med klimaændringerne ved en gennemsnitlig temperaturstigning på fem grader vil disse giftstoffer udgøre et stigende problem i det nordlige kornbælte og i hele Europa.
Og her aner du nok bagsiden af overfloden.
I et fem grader varmere Danmark skal du ikke forvente bugnende hylder og billigere varer i SuperBrugsen. Tværtimod.
Se dette kort over den forventede spredning af mykotoksiner. Læg mærke til, hvordan Danmark sandsynligvis ikke kommer til at døje med giftstoffet.
Ganske vist vil to af verdens største lande, Rusland og Canada, kunne dyrke mange flere afgrøder i deres nordligere varmere egne. Men det øgede landbrug vil slet ikke opveje manglen på verdensplan, endsige en øget risiko for krig på grund af adgang til landbrugsjord.
En del scenarier skitserer, at Kina kan blive presset til at gå i krig mod Rusland for at kunne brødføde sin befolkning.
De fleste kornafgrøder bryder sig ikke om øgede temperaturer, da de modner for tidligt og giver dårligere næring.
Hvordan vores landbrug håndterer de stigende temperaturer, bliver fulgt nøje af forskerne – eksempelvis hos CLIVAGRI, det europæiske forskernetværk for landbrugets tilpasning.
Netværket har ligesom FN’s klimapanel måttet konstatere, at deres prognoser hidtil har været for optimistiske.
Producenterne af genmodificerede fødevarer har lovet afgrøder, som er mere robuste over for tørke og højere temperaturer.
Hidtil er det i høj grad blevet ved løfterne og eksperimenterne.
En tommelfingerregel siger, at for hver gang termometeret stiger med en grad, bliver udbyttet af kornafgrøder forringet med cirka fem procent.
I en fem grader varmere verden har vi altså udsigt til 25 procent færre korn til at brødføde folk.
Nogle estimater angiver en forringelse på 15-17 procent, hver gang temperaturen stiger med en grad. Læs mere i Science her.
– 4. En simrende gryderet med vold og flygtninge
Dårligere afgrøder på grund af klimaændringerne i Mellemøsten går hånd i hånd med antallet af flygtninge, som trasker op igennem Europa for at bede om asyl.
Ud fra den kausalitet har Danmark og resten af EU udsigt til 188 procent flere asylansøgninger ved udgangen af dette århundrede.
USA’s nuværende forsvarsminister betegner klimaændringerne som en trussel. Læs mere her.
I en fem gradere varmere verden er der udsigt til næsten dobbelt så mange konflikter i Afrika som i begyndelsen af det 21. århundrede.
Desuden fem procent større sandsynlighed for flere interpersonelle konflikter såsom overfald, bilist-aggressioner og røverier i vestlige byer.
Disse fem lande er værst rustet til og får de værste konsekvenser af klimaforandringerne: Den Centralafrikanske Republik, Tchad, Eritrea, Burundi og Sudan. Kilde: Notre Dame Global Adaptation Initiative.
Eksempelvis sluttede desperate bønder sig til den i dag meget berømte terrorbevægelse i Irak for at brødføde deres familier. Under Det Arabiske Forår var landene i Mellemøsten præget af fødevareknaphed.
Ligeså med krigene i Darfur.
Krigen i Syrien opstod i forlængelse af den værste tørke i 900 år (omend Libanon led under samme mangel, og her opstod der ikke krig).
En kausalitet kan også være, at ved højere temperaturer opholder vi os mere udenfor. Hermed opstår der flere situationer, hvor vi kan ryge i totterne på hinanden, og dermed stiger kriminaliteten.
Allerede i en blot 1,2 grader varmere verden i forhold til præindustrielt niveau (hint: Det er nu) vandrer 65 millioner mennesker rundt fordrevne fra deres hjem på grund af klimaændringer.
Et ondt paradoks, al den stund at disse fordrevne personer er fra ulande. De og deres forfædre tilhører dem, som har afbrændt færrest fossile brændsler og har de mindste CO2-aftryk.
Men de er taberne i det geo-politiske lotteri, hvor de er så uheldige, at de værste effekter af klimaændringer rammer deres hjem.
Tallet stammer fra den humanitære organisation Care.
Danmark begyndte som det første land i Europa tilbage i 1993 at give humanitær opholdstilladelse til såkaldte klimaflygtninge på grund af tørke i deres region, eksempelvis personer fra Afghanistan.
Dette tal kan muligvis ganges med to i udkanten af dette århundrede med udsigt til den største flygtningekrise, verden hidtil har set.
I en sådan verden præget af problemer med vand og tørke udgør Danmark et helle.
llandene opfører mure og grænser for at inddæmme folkevandringerne.
Tallet kan være mindre, hvis de afrikanske lande formår at tilpasse sig de ændrede temperaturer, eller endnu højere, da prognosen ikke medregner krige på grund af klimaændringer. Læs mere her.
– 5. Økonomisk kollaps – Jorden A/S går ind i en tusind år lang recession
Både verdensøkonomien og flytrafikken har udsigt til turbulens og vanskelige vilkår. For flyene gælder det, at de må aflyse flere ture, idet varm luft er lettere, da densiteten er lavere end i kold luft.
De sidste 12.000 år.
Denne tidsalder – den holocæne æra – har været god ved os lodne pattedyr kaldet mennesker.
Den har hverken været for ulidelig hed eller tænderklaprende kold. Den har givet os gunstige livsbetingelser til at lade vores civilisation blomstre i et nærmest forudsigeligt klima.
Den har muliggjort et tusind år langt økonomisk væksteventyr.
Nu er vi godt i færd med at sætte stabiliteten over styr.
Klimakaosset forude vil gøre nas på pengepungen. Når millioner af mennesker forvandles til flygtninge, vil slaget ramme den økonomiske vækst som en dobbelt syngende lussing:
Dels forsvinder millioner af personer fra arbejdsstyrken, dels forsvinder millioner af købedygtige kunder til at oppebære den økonomiske vækst.
De to grupper vil have mere end travlt med at overleve.
Tre årtier går der typisk, fra at vi starter en benzinbil, og udledningen af drivhusgasser herfra forplanter sig til klimasystemet.
Et forbehold i Stanford-studiet er, at vi fortsætter med at futte olie, gas og kul i samme nærmest ubekymrede niveau som hidtil.
Hvilket meget tyder på bliver tilfældet, uanset løfterne og den grønne jubel over de velmenende intentioner i klimaaftalen fra Paris.
Efterspørgslen på fossile brændstoffer ser ud til at vare ved årtier endnu.
Det regner store dele af den politiske og kommercielle sektor også med. Lige fra Finansministeriet, som forudsætter fortsat salg af olie- og gasreservoirerne fra Nordsøen, til konsulenterne fra McKinsey & Company.
I en ny rapport har McKinsey undersøgt, hvordan klodens voksende befolkning får dækket energibehovet indtil 2050.
Konsulenthuset vurderer, at solcellerne og vindmøllernes fremmarch vil medføre, at det globale behov for fossile brændstoffer daler fra 82 procent til 74 procent i 2050.
Hurdlen er bare, at samtidig stiger det globale energiforbrug årligt med 0,7 procent.
Om cirka 30 år vil vi altså have brug for omtrent en fjerdedel mere energi til at drive vores fabrikker og opvarme vores hjem. Så selv om den grønne omstilling vinder frem, vil det samlede forbrug af fossile brændstoffer i forhold til i dag stadig stige med næsten 13 procent.
1,6 grader varmere er Danmark blevet de sidste 140 år. Det er lidt mere end den gennemsnitlige globale temperaturstigning i samme periode, der er på cirka 1 grad celsius.
I dag er to grader en teoretisk rettesnor, som verdenssamfundet er blevet enig om ikke at nå over.
De menneskelige og økonomiske skader ved en temperaturstigning på over to grader anses ifølge flertallet af FN’s medlemslande for graverende. Disse skader skal altså undgås ved at skrue hastigt ned for vores forbrug af fossile brændstoffer.
Blandt nogle klimaforskere breder der sig en opfattelse af, at målet om at undgå en to grader temperaturstigning er vidtløftigt.
Lige nu er vi i færd med eller også har vi allerede forspildt vores chance.
Efter nogle år, hvor vores udledninger af drivhusgasser fladede ud, steg de atter i 2007. Det er skidt. Rigtig skidt. Udviklingslandene og særligt Kina sviner mere, men det er vanskeligt at skyde på dem, al den stund at vi har outsourcet produktionen til de lande, og at deres indbyggere vil nyde samme velfærdsgoder, som vi i den vestlige verden har nydt i årtier – med de klimabelastninger, det medfører.
20 procent af det udledte CO2 vil forblive i atmosfæren i cirka 1.000 år, og 50 procent i cirka 100 år.
Disse lande står stærkest til at modstå klimaforandringerne (de bedste først): Danmark, New Zealand, Norge, Singapore, Storbritannien. Kilde: Notre Dame Global Adaptation Initiative.
Oveni er der alle kvalerne i bare at forstå klimaet og anvise de mest optimale løsninger.
For klimaet er et komplekst, dynamisk system af processer, indbyrdes relationer og feedback-mekanismer mellem atmosfæren og jordoverfladen kombineret med effekten fra solen.
En opmuntrende – og faktisk overset – pointe er dog også, at mens hastigheden og skaderne ved den globale opvarmning i disse år overrumpler vores forskere og folkevalgte gang på gang, gør samme overraskelse sig faktisk gældende med den grønne omstilling.
Penge taler – og investorernes penge taler højt for den grønne agenda.
Hvis dette er billedet af en fem grader varmere verden, hvad skal vi så gøre – nu og her? Og på længere sigt? Er der løsninger, der får for lidt opmærksomhed? Perspektiver, vi glemmer i den politiske debat?
Hvad tænker du, er næste skridt?
Byd endelig ind på, hvad der kan gøres – på storpolitisk plan og som enkelt individ.
Debatten begynder her.
Tags: 5CagendaårhundredebakteriestammerBangkokbangladeshblodmangelbrændstofferBrian Epsteinbrødfødecanadacivilisationclimate changeCO2danmarkdhakadigerdrukneekstremeuropafemFloridafluerflygtningefnforskernefossilefødevareproduktionenfødevarerFremskrivningenfysikeregeologerGiftstofferglaciologergolfstrømmengraderGreveHaderslevhjernebetændelseholbækHorsenshøstenhvepseindienindustrialiseringeninfrastrukturipcckemikerekinaklimaændringerKlimaflygtningklimaforandringerneklimaløsningklimamodellerKlimapanelklimasikreklodenKoldingkollapskonflikterkornafgrøderKøgekrigekriminalitetlivetlivsbetingelsermajsmarkermatematikeremellemøstenMumbaimygMykotoksinernew yorkopvarmningoverflodovervurdererøkonomiskØresundskystenpakistanparispengeprofessorRio de JaneiroRoskilderuslandscenarierSebastian MernildShanghaiShenzhensjællandsluserstatistikeresultesygdomsfremkaldendetemperaturentokyotørketørsteudviklingslandeneundervurderevandvejleVerdensbankenvoldvoldeworst-case-scenarie