Sti over Bagges Dæmning - PDF
Download "Sti over Bagges Dæmning"
1 Sti over Bagges Dæmning Projektbeskrivelse 17. september 2010 En sti over Bagges Dæmning vil skabe en enestående mulighed for at færdes tæt på Ringkøbing Fjord og opleve landskabet og naturen uden at forstyrre planteog dyrelivet.
2 Sti over Bagges Dæmning Projektbeskrivelse 17. september 2010 Undertegnede foreninger og Ringkøbing-Skjern Kommune foreslår i fællesskab, at der etableres en gang- og cykelsti med broer over Bagges Dæmning med forbindelse til Fjordstien på Holmsland, Vestkyststien på Holmsland Klit og cykelstierne langs landevejene Holmsland Klitvej og Søndervig Landevej. Nedenstående projektbeskrivelse danner grundlag for ansøgninger til myndigheder og fi nansiel støtte til gennemførelsen. Formål En sti over Bagges Dæmning vil skabe en enestående mulighed for at færdes tæt på Ringkøbing Fjord og opleve landskabet og naturen uden at forstyrre plante- og dyrelivet. Stien skal give kommunens borgere og de mange tusinde turister som besøger området mulighed for kortere ture til fods og på cykel, herunder ture fra den eksisterende p-plads ved fjorden på Holmsland og rundture i sammenhæng med de øvrige stier som har forbindelser til Ringkøbing By, Søndervig og sommerhusområderne på Holmsland Klit, jfr. bilag 1 med kort over eksisterende og foreslåede stier m.v. Stien skal i særdeleshed give brugerne mulighed for at glæde sig over fuglelivet, rastende fugle på fjorden og ynglende fugle på dæmningen. Jagt og fi skeri skal kunne foregå som hidtil med dæmningen som ophalingsplads og udgangspunkt for sejlads på fjorden. Info-tavler og anden form for formidling skal give de besøgende en forståelse af fjordens dynamik og naturhistorie. Der er i forbindelse med projektet rettet henvendelse til elselskabet om at få fjernet højspændingsmasterne på dæmningen. Skov- og Naturstyrelsen vil blive anmodet om at forbedre forholdene for parkering, toilet m.v. ved den offentlige parkeringsplads ved Fjordstien øst for dæmningen. Desuden vil der blive taget skridt til at undersøge mulighederne for at etablere en kunstig fugleø i nærheden af dæmningen. Baggrund Bagges Dæmning som forbinder Holmsland og Holmsland Klit er bygget i sidste halvdel af 1800-tallet som et led i de store afvandingsprojekter i Vestjylland. Dæmningen, der oprindelig var ca m lang, adskiller selve Ringkøbing Fjord fra den ca. 2 km lange, lavvandede bugt Sandene. 2 Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september 2010
3 Kort efter opførelsen blev diget gennembrudt to steder af en stormfl od og er ikke siden blevet lukket til igen. De to digebrud, der er henholdsvis ca. 75 m og ca. 120 m brede, ligger som overvejende lavvandede åbninger, men hver med en dyb strømrende. Der henvises til bilag 1. Frem til begge åbningerne fører markveje, der har forbindelse med dels Holmsland Klitvej i vest dels fjordstien langs Ringkøbing Fjord mellem Ringkøbing og Søndervig i øst. På Bagges Dæmning er der i 1970eme opsat el-gittermaster, som fører højspændingsledninger til Hvide Sande. Vedligeholdelse af ledningsnettet sker dels ved kørsel på til kørselsvejene, dels ved kørsel på det lave vand langs dæmningen. Placering af broer m.v. skal afklares med el-selskabet, så der ikke opstår problemer i forbindelse med vedligeholdelsen af ledningsnettet. Ejerforholdene til dæmningen er delvis uafklarede, idet væsentlige dele af dæmningen og rørsumpene ikke er matrikulerede, jfr. bilag 2. Det forudsættes dog at de umatrikulerede dele af den landfaste del af dæmningen tilhører ejerne af de matrikler som ligger landværts de umatrikulerede arealer. Den midterste del af dæmningen, der ligger i fjorden som en ø, tilhører staten ved Skov- og Naturstyrelsen, ligesom også de to åbninger i dæmningen som en del af fjorden tilhører staten. Adgangsvejen til dæmningen fra fjordstien er så vidt vides privat fællesvej, mens den vestligste del af vejen til Klitvejen så vidt det er oplyst er privat. Begge veje kan i henhold til lovgivningen benyttes af gående og cyklende. Begge veje benyttes af jægere og fi skere som tilkørselsveje til deres både som ligger ved dæmningen, og det forudsættes at denne brug kan fortsætte. Etablering af broerne og udbedring af vejene forudsætter nærmere aftaler med lodsejerne. Ved et møde den 22. januar 2010 har de private lodsejere tilkendegivet, at de er indforstået med projektets gennemførelse. Skov- og Naturstyrelsen har telefonisk ligeledes erklæret sig indforstået. I projektet indgår en sikkerhedsmæssig forsvarlig krydsning for gående og cyklende af Holmsland Klitvej til den eksisterende cykelsti på vestsiden af vejen og videre til Vestkyststien. Dæmningen og størstedelen af stien på land er omfattet af kystbeskyttelseszonen, og rørsumpene langs dæmningen og stien er omfattet af naturbeskyttelseslovens 3. Der henvises til bilag 3. Etablering af broer og andre ændringer af tilstanden forudsætter tilladelser fra Miljøcenter Ringkøbing, Kystdirektoratet og Ringkøbing-Skjern Kommune. Begge sider af dæmningen bruges af fi skere og jægere som ophalerplads og udgangspunkt for fi skeri og jagt på Sandene og i den nordvestlige del af fjorden. På Holmsland-siden fi ndes en badeplads med parkering, grill og toilet ca. 500 meter øst for Bagges Dæmning. Herfra drives også vindsurfi ng, herunder kitesurfi ng. Pladsen kan også bruges som landings- og rasteplads for sejlende i kajak, kano og andre små fartøjer. Ved Søndervig-vejen/Fjordstien fi ndes en rasteplads med toilet, og ca. 300 meter syd for denne er der et fugleobservationstårn. De nærmeste faciliteter for sejlads på fjorden fi ndes i Ringkøbing og Nr. Lyngvig, hvor der begge steder er etableret lejrpladser med shelters m.v. Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september
4 Anlæg 1. Etablering af 2 broer over de to gennemstrømningshuller i Bagges Dæmning. Broerne bygges af træ med stolper af azobé, der spules ned i fjordbunden og med rækværk med rustfri stålwirer. Bredden bliver 2 meter og højden i niveau med højden af dæmningen. Dog forhøjes broen ca. 1 meter over de 2 dybe render, så der kan sejles under broen med jagtpramme og små fi skejoller. Ved indkørslen til broerne etableres chikaner for knallerter. Der henvises til bilag 4 med tegning udført af Havnecon Consulting. 2. Jævning og belægning med grus på dæmning og tilslutningsspor, som gør dem egnede for gående og cyklende, og sådan at de som hidtil kan bruges til ærindekørsel for lodsejere, fi skere og jægere. 3. Etablering af en krydsningshelle på HolmslandKlitvej. 4. Opsætning af fårehegn langs stiens nordside på den midterste del af dæmningen for at hindre at løse hunde forstyrrer ynglende fugle (det forventes at hegnet med tiden vil gro til med urter). 5. Opstilling af info-tavler (kortborde) ved enderne af broerne, vejvisningsskilte og skilte med påbud om at holde hunde i snor m.v.. Herudover påregnes det at foreningerne sammen med Ringkøbing-Skjern Museum vil formidle områdets natur- og kulturhistoriske værdier til lokale og turister. Vedligeholdelse Det er forudsat, at Ringkøbing- Skjern Kommune påtager sig de fremtidige forpligtigelser med vedligeholdelse af anlæg og stier. Miljømæssige og andre vurderinger Broerne opføres i.h.t. sædvanlige sikkerhedsforskrifter og af materialer som kan modstå vandstuvninger, bølgeslag og isansamlinger. Da broerne opføres på stolper, skønnes de ikke at få indfl ydelse på ind- og udstrømning af vand mellem fjorden og Sandene og dermed på bundforholdene. Stien forventes ikke at få væsentlig negativ indfl ydelse på plante- og dyrelivet. Stien følger eksisterende veje og spor og griber således ikke ind i de naturlige biotoper. Så vidt det er oplyst er dæmningens og de nære omgivelsers nuværende betydning for ynglefugle meget begrænset. Påfyldning af sand på den ene side af øen vil kunne forbedre forholdene, således at f.eks. blishøne og svane vil kunne yngle ganske tæt på stien. Dette forudsætter at der er hegn for løsgående hunde, og at fangst af ræv og mink i fælder intensiveres (jagtforeningerne er villige til at påtage sig en sådan intensivering). Der vil fortsat være gode muligheder for at rastende fugle på vandfl aden vil kunne fi nde ro i nærheden af dæmningen. Ligeledes forventes stien i almindelighed ikke at forstyrre stærefl okkene som i perioder skaber sort sol, når de søger nattesæde i rørskovene langs Sandene. Det skønnes at jagten og fi skeriet i området ikke vil blive forstyrret i nævneværdig grad. De lave broer og stien vil kun i begrænset omfang påvirke de landskabelige værdier, som i forvejen er stærkt præget at højspændingsmasterne. Broens højde vil være i niveau med dæmningen, og rækværket med de rustfrie stålwirer vil være under tagrørenes niveau og virke lette bortset fra de 2 forhøjede dele af broen. 4 Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september 2010
5 ³ Søndervig Søndervig Landevej Cykelsti/Vestkyststien Cykelsti Ringkøbing-Søndervig Holmsland Vestkyststien Cykelsti langs klitvejen Nye stier Holmsland Klit Afretning af markvej Broer Ringkøbing Fjord Ringkøbing-Skjern Kommune Miljø og Natur Kjærgaardsvej 8, 6950 Ringkøbing Tlf.: Vedr.: Projekt Bagges Dæmning Dato: Målforhold: 1: J.nr.: Sagsbeh.: Kort- og Matrikelstyrelsen og Ringkøbing-Skjern Kommune Kortet må alene anv. iflg. aftale med Ringkøbing-Skjern Kommune Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september
6 Vedr.: Ringkøbing-Skjern Kommune Miljø og Natur Bagges Dæmning - beskyttelser Kjærgaardsvej 8, 6950 Ringkøbing Tlf.: Dato: Målforhold: 1:15000 J.nr.: Sagsbeh.: IVTHEname Kort- og Matrikelstyrelsen og Ringkøbing-Skjern Kommune Kortet må alene anv. iflg. aftale med Ringkøbing-Skjern Kommune Matrikelkort er kun til oversigtsmæssig brug 6 Sti over Bagges ges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september e 2010
7 Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september embe
8 Sti over Bagges Dæmning Projektbeskrivelse 17. september 2010 Med venlig hilsen Søndervig Jagtforening Hvide Sande Jagtforening Holmsland Jagtforening Dansk Ornitologisk Forening, Ringkøbing-Skjern Friluftsrådet, Kreds Midtvestjylland Danmarks Naturfredningsforening, Ringkøbing-Skjern Ringkøbing Fjord Handels- og Turistråd Ringkøbing-Skjern Kommune, Miljø og Natur 8 Sti over Bagges Dæmning, Projektbeskrivelse 17. september 2010