Bagetips på low FODMAP diet - hvad er dit bedste bagetip? - Et Liv I Balance
Bagetips på low FODMAP diet – hvad er dit bedste bagetip?
Da én af de største udfordringer ved at følge low FODMAP diet er begrænsningen på almindelige meltyper i form af hvede, rug, byg og til dels også havre, kan gode bagetips være kærkomment. Derfor stiller dagens bogindlæg skarpt på brugbare bagetips, herunder særligt glutenfri bagning. I vores Alternativliste, som du får med, når du køber bogen Sund Mave low FODMAP diet, kan du finde inspiration til mel- og kageblandinger samt færdigbagte brød- og kageprodukter, som kan spises på diæten. I tillæg hertil kan bagning i eget køkken dog være en nødvendighed for at få hverdagen til at fungere på low FODMAP diet, og vi vil derfor dele et par tips med jer her.
Bagning uden gluten sætter visse krav til sammensætningen af ingredienser samt fremgangsmåde. Gluten er nemlig ansvarlig for, at brødet får den nødvendige struktur og facon – det vil sige at den får den rigtige krumme. Derfor kan det være svært at få glutenfrit brød til at hæve, at hænge ordenligt sammen samt at få en god brødstruktur. Mange kager har ikke samme krav til hævning, og det kan derfor være lettere at udskifte almindeligt mel med glutenfrie meltyper i kageopskrifter. Visse kager og især småkager kan dog godt kræve lidt ekstra opmærksomhed, idet der kan være krav til konsistens samt en sammenhængende dej. I bogen Sund Mave kan du finde en masse gode bagetips til glutenfri bagning. I dagens blogindlæg har vi udvalgt 3 af disse bagetips til dig:
Som sagt kan det være vanskeligt at få struktur og hævning til at lykkes, når der bages uden gluten. Og her kan produkter som FiberHUSK og HUSK tilsættes og netop hjælpe på dette. FiberHUSK er den mest velegnede til bagning, men HUSK også kaldet loppefrøsskaller kan godt anvendes. Her er det særligt vigtigt at være opmærksom på, at du bør tilsætte samme antal gram HUSK som fiberHUSK, men hvis du anvender mål, for eksempel 1 tsk., skal mængden af HUSK fordobles i forhold til fiberHUSK. Årsagen til dette er de fylder lige meget men vejer forskelligt. Og tro os – det kræver lige lidt erfaring før huskereglen sidder lige i skabet, så fortvivl ej 🙂 Derudover er det vigtigt, at du lader fibrene gelerer, når du anvender fiberHUSK og HUSK i brøddej. Gelering opnås ved at tilsætte fiberHUSK eller HUSK til den våde blanding, hvor der herefter røres rundt og blandingen står i ca. 10 minutter. Herefter piskes blandingen kraftigt i 2 minutter, helst med elpisker, så fibrene fordeles og massen bliver luftig.
For at undgå et brød, der hænger fast til formen, er det en god idé altid at
anvende bagepapir. Glutenfrit bagværk skal helst ikke vrides og rystes for meget,
mens det stadig er varmt. Hvis du har problemer med at rulle en dej ud, kan du med
fordel gøre det mellem to stykker bagepapir. Da glutenfri dej bør være let klistret,
når der arbejdes med den, kan du med fordel dyppe dine hænder i vand, når du skal
forme for eksempel boller, eller glatte overfladen af dit brød med en ske dyppet i
vand. Glutenfri dej skal bearbejdes meget længere end normal glutenholdig dej –
minimum 10 minutter på røremaskine, og minimum 15 minutter med dejkroge på en
elpisker.
Når du har bagt glutenfrit brød er det meget afgørende, at det afkøles, inden du forsøger at skære i det – ellers kan resultatet være skuffende. Glutenfrit bagværk har desuden en tendens til at blive tørt på
andendagen. I så fald kan en kort tur i mikrobølgeovnen eller i en almindelig ovn gøre
Er du kommet til tolerancefasen, er det her muligt for dig at få afprøvet din tolerance overfor mere almindelige meltyper. I den forbindelse har der længe har været en del polemik om meltypen spelt, som er en hvedetype med et lavere FODMAP-indhold, og som tidligere har været tilladt at inddrage i kosten ubegrænset. Nyere undersøgelser af spelt viser, at FODMAP-indholdet kun er tilstrækkeligt lavt i speltbrød, der er langtidshævet og bagt med surdej. Andre speltprodukter bør afprøves i tolerancefasen, idet tolerancen herfor er individuel. Hvis der er mistanke om glutenallergi eller glutensensitivitet bør spelt udelades fra diætstart, indtil dette er fastlagt nærmere eller spelt kan afprøves i tolerancefasen.
Du kan læse mere om faser og hvordan du tester fødevarer i bogen Sund Mave. Ønsker du at afprøve din tolerance overfor spelt, skal du huske, at brødet du bager skal være langtidshævet og med surdej. Du kan her finde vores opskrift på hjemmelavet spelt-surdej.
Som I måske kan fornemme er emnet Bagning på low FODMAP diet et emne, der hurtigt får en del ord med på vejen. Det skyldes både en del erfaringer med også fejltagelser, som I forhåbentligt kan nyde godt. Du kan læse mere om emnet i vores bog, hvor du også kan finde en lang række gode opskrifter på FODMAP-venlig bagning og bagte godter.
– Hvad er dit bedste bagetip til glutenfri bagning? Skriv dem gerne til os i kommentarfeltet 🙂
← Sunde, lækre chips fra ISIS
Test af to slags FODMAP-venlige og glutenfri brødmix →
8 thoughts on “Bagetips på low FODMAP diet – hvad er dit bedste bagetip?”
Helle Holmgaard bak siger:
27/02/2016 kl. 12:07
Jeg ville rigtig gerne have et par tips til hvordan man ‘omregner’ en almindelig kage-opskrift til en fodmap- venlig en af slagsen. Hvad gør jeg fx med hindbærsnitter, som jeg bager af og til? 🙂
27/02/2016 kl. 13:55
Først og fremmest kommer det an på hvad din tolerance er. Hvis du tåler spelt, også uden det langtidshævet, så er det letteste helt klart blot at erstatte hvedemel lige over med sigtet speltmel. Det er dog ikke alle, der kan tolerere spelt på denne måde. Derudover er der jo også nogle, som ikke kan tåle gluten, og der går speltmel ikke an.
Såfremt spelt ikke kan anvendes, er du nødsaget til at bage med glutenfrie meltyper, og der kan valg af mel og fremgangsmetode være meget afgørende. Der findes en del gode glutenfrie melblandinger, som også er egnet på low FODMAP diet. Gå efter dem, hvor der står de er beregnet til “fint” og “lyst” bagværk, hvis du skal bruge dem til hindbærsnitter. Nogle eksempler på sådanne melblandinger: ”Self-raising flour” fra mærket Doves farm,
”White bread flour” fra mærket Doves farm, ”Basmjöl” lyst basismel fra mærket Mix Well, ”Melmix C” fra Schär, ”Melmix” fra Bauck hof eller “Boghvede og teffmel” fra Semper.
Du kan også bruge mel som rismel, majsmel og boghvedemel, som kan købes separat. Her kan det dog som regel nødvendigt at tilsætte loppefrøskaller/husk/fiberhusk og eventuelt xanthan gum eller guargummi. Disse ting er ofte tilsat i de færdige melblandinger, fordi de forbedrer konsistensen og elasticiteten på dejen.
Det er nærmest umuligt at give et mål for mængden af glutenfrit mel, der skal erstatte hvedemel. Som regel skal der bruges væsentligt mindre glutenfrit mel end hvedemel, men der er stor forskel alt afhængig af hvilken meltype, du anvender. Vores bedste tip er enten at følge en opskrift, hvor andre har afprøvet det eller bruge tid på eksperimentere i dit eget køkken! 🙂
I vores bog Sund Mave har vi både opskrifter, flere bagetips og en alternativliste til flere melblandinger og andre FODMAP-venlige produkter. Held og lykke med det!
28/02/2016 kl. 13:21
Mange tak for det fyldige svar – jeg har for øvrigt lige bagt jeres glutenfrie rugbrød for første gang, tre brød blev det til, og det lykkedes fint og smager godt! Jeg må i gang med at eksperimentere. Tolerance er lidt svært for mig at vurdere, da mit primære problem er forstoppelse og luft i maven. Det har fodmap-diæten endnu ikke væsenligt afhjulpet, men det er trods alt blevet bedre 🙂
29/02/2016 kl. 08:23
Dejligt, at du kunne bruge vores opskrift på glutenfrit brød!
Tolerancen kan være svær at vurdere, især hvis du ikke har været på diæten i så lang tid, og endnu sværere, når du ikke har fået bugt med alle dine gener endnu. Så er det svært at vide, hvad der er hvad! FODMAP-diæten kan ikke altid afhjælpe forstoppelse – der skal ofte andre hjælpemidler til. Vi håber, det lykkes for dig!
Joseffa siger:
02/03/2016 kl. 11:32
Hej, jeg har besluttet at begynde at følge low FODMAP, da jeg har slemme mavegener. Dette betyder selvfølgelig, at jeg skal til at være produktiv i køkkenet! 🙂 Mit spørgsmål lyder hvilke sødemidler jeg kan bruge i min bagning? Kan fx sukrin eller stevia bruges?
03/03/2016 kl. 15:43
Hej Joseffa!
Både sukrin og stevia kan anvendes på low FODMAP diet. Du bør undgå produkter, der indeholder følgende sødemidler: xylitol (birkesød), maltitol, sorbitol, mannitol, isomalt, agavesirup, tagatoe og lactitol. Du kan derimod anvende sødemidler, der indeholder sukralose, stevia, sukrin, aspartam, acesulfamkalium og cyklamat. Du kan derfor også anvende produkter som Hermesetas og SØD. Held og lykke med det! 🙂
31/08/2017 kl. 15:20
Kan man anvende sukrin GOLD?
31/08/2017 kl. 18:23
Sukrin gold består af flere forskellige sødemidler: erythritol, stevia og tagatose.
Stevia er testet low FODMAP. Erythritol er ikke oplyst hos Monash, men hvis man kigger på stoffets opbygning, så burde det ikke give de samme problemer som andre sukkeralkoholer (fx mannitol og sorbitol), idet erythritol optages anderledes i tarmen. Derfor burde det være low FODMAP.
Tagatose er ikke testet, men er så vidt jeg kan se heller ikke et problematisk stof i forhold til dets opbygning.
Alt i alt vil jeg mene, at du godt kan anvende Sukrin gold på low FODMAP diet, men det er med lidt usikkerhed som beskrevet ovenfor. Hvis du vil være helt sikker på din egen reaktion, må du prøve dig frem. 🙂