1 RENSNING AF SPILDEVAND I DET ÅBNE LAND - En oversigt over løsningsmuligheder DANVA Dansk Vand- og Spildevandsforening
2 Forord Indholdsfortegnelse 1 Katalogets indhold Forudsætninger for valg af teknik Bundfældningstank Anlægstyper Nedsivningsanlæg Biologisk sandfilter Beplantede filteranlæg Rodzoneanlæg Pilerenseanlæg Typegodkendt minirenseanlæg Samletanke for husspildevand Alternative systemer Kloakering med tryksat system Tryksat system (minipumpeanlæg) generel beskrivelse Økonomi for forskellige løsninger Generelle forudsætninger for økonomi Økonomi, tekniske løsninger Totale omkostninger ved enkelthusløsninger Sammenlignende økonomi ved etablering i kloakforsyningens regi...60 Januar 2005
3 Forord Udgiver: Dansk Vand- og Spildevandsforening, DANVA Danmarksvej 26, DK-8660 Skanderborg Tlf.: Fax: Hjemmeside: Udgivelsesår: 2001, revideret 2005 Titel: Rensning af spildevand i det åbne land Udarbejdet af: Dan Raahauge Keld Schrøder-Thomsen Erik Kryger Kaas Liselotte Jensen Allan Bruus Hanne Carstens Kenneth Lund Rudbjerg Kommune Ikast Kommune Næstved Kommune Odense Vandselskab Odense Vandselskab Esbjerg Kommune Haderslev Kommune Revideret af: Dan Raahauge Keld Schrøder-Thomsen Per Clausen Tine Juhl Jørgensen Frode Torp Larsen Helle Katrine Andersen Rudbjerg Kommune Ikast Kommune Odense Vandselskab Næstved Kommune Næstved Kommune DANVA Med bistand fra Bonnerup Consult v. Arne Bonnerup til kapitel 6. ISBN: Distribution: Pris: Kataloget kan downloades på eller købes i sekretariatet Bestillinger sendes til: 100,- kr. eksl. moms. Januar 2005
4 Forord Forord Første version af dette katalog, Rensning af spildevand i det åbne land oversigt over løsningsmuligheder, blev udarbejdet af en arbejdsgruppe under DANAS og udgivet i De seneste års udvikling af nye anlægstyper har skabt et behov for at opdatere kataloget. Revisionen af kataloget er foretaget af en arbejdsgruppe under DANVA s komite for spildevand. Denne version indeholder, foruden de tidligere beskrevne anlægstyper, en beskrivelse af nogle nyere koncepter samt en beskrivelse af generelle forudsætninger for økonomien for den enkelte løsning. Desuden gives en sammenlignende oversigt over økonomi for løsninger udført i kommunalt henholdsvis privat regi. Det er valgt kun at medtage typegodkendte løsninger eller løsninger hvor der foreligger Vejledning fra Miljøstyrelsen. Eksempel på procedure ved ansøgning om etablering af ikke typegodkendte anlæg eller anlæg som ikke er omfattet af vejledning gives dog i afsnit 4.8 om alternative løsninger. Januar 2005
5 Katalogets indhold 1 Katalogets indhold Nærværende katalog indeholder en oversigt over de aktuelle muligheder for at rense spildevandet i det åbne land. De forskellige løsningsmuligheder er beskrevet og sammenlignet både, hvad angår rensning og økonomi. Oversigten tager udgangspunkt i anlægstyper, som er typegodkendte eller omfattet af Miljøstyrelsesvejledning. I afsnit om alternative løsninger gives dog et eksempel på procedure for anlæg, hvor dette ikke er gældende. Anlægstyper medtaget i nærværende vejledning er: Nedsivningsanlæg Biologisk sandfilter Beplantede filteranlæg Rodzoneanlæg Pilerenseanlæg med/uden nedsivning Typegodkendt minirenseanlæg Samletank for husspildevand Alternative systemer; eks. Filtralite anlæg, Kompost/ multtoiletter Kloakering med tryksat system Kataloget er et supplement til eksisterende faglitteratur og Vejledninger fra Miljøstyrelsen om rensning af spildevand i det åbne land. Målgruppen er den kommunale spildevandsplanlægger og hensigten er, at materialet skal kunne støtte kommunerne i arbejdet med at forbedre spildevandsrensningen i det åbne land. I kataloget er angivet en kort beskrivelse af forskellige anlægstyper, og hvilke forhold der skal tages hensyn til i forbindelse med valg af renseløsning. Siden første version af dette katalog blev udgivet i 2001 er der udviklet nye anlægstyper, Miljøstyrelsen har udgivet retningslinier for pilerenseanlæg og flere minirenseanlæg er blevet typegodkendt. Denne opdaterede version af kataloget indeholder foruden de allerede beskrevne anlægstyper en beskrivelse af nogle nye anlægstyper. Derudover indeholder denne version af kataloget også en gennemgang af generelle forudsætninger for økonomi for den enkelte løsning, hvor økonomien for de enkelte løsninger beskrives under hensyntagen til en række forhold, som kan have betydning for de totale udgifter, men som ikke tidligere har været medtaget i katalogets økonomioversigt. Der opstilles desuden en sammenlignende oversigt over økonomi for løsninger i henholdsvis kommunalt og privat regi. Januar
6 Forudsætninger for valg af teknik 2 Forudsætninger for valg af teknik Inden det besluttes, hvilken spildevandsløsning, der skal etableres, er det nødvendigt at gøre sig en række overvejelser om: Miljømæssige forhold Økonomiske forhold Driftsmæssige forhold Miljømæssige forhold Den valgte løsning skal først og fremmest opfylde de krav, der er til rensegrad i det pågældende område (tabel 1.1). Kravet til rensegraden fremgår af kommunens spildevandsplan og er fastlagt med baggrund i amtets regionplan. Tabel 2.1: Stofreduktionskrav til renseklasser Renseklasse BI5 Total fosfor Nitrifikation SOP 95 % 90 % 90 % SO 95 % 90 % OP 90 % 90 % O 90 % SOP: skærpet krav til reduktion af organisk stof og fosfor samt nitrifikation SO: skærpet krav til reduktion af organisk stof samt nitrifikation OP: reduktion af organisk stof og fosfor O: reduktion af organisk stof Januar
7 Forudsætninger for valg af teknik Tabel 2.2: Sammenhæng mellem renseklasser og anlægstyper. x angiver, at anlægget kan opfylde kravet til renseklasse. (x) angiver udførelse af forsøg med fosforfjernelse i sandfilteranlæg med positive resultater. Rense- Nedsivnings- Pileanlæg Biologisk Beplantet Rodzone- Mini- klasse anlæg sandfilter filteranlæg anlæg rense- anlæg SOP x x (x) (x) x SO x x x x x OP x x (x) (x) x O x x x x x x Der kan udover rensekravene også, i henhold til Miljøbeskyttelsesloven 22, være fastlagt et beskyttelsesområde omkring vandindvindingsanlæg, som umuliggør en løsning som f.eks. nedsivning inden for et større område. Driftsmæssige forhold Der er meget forskel på vedligeholdelsesbehovet ved de enkelte anlæg, og dette er en faktor, der bør vægtes højt ved valg af løsning. De mest lavteknologiske anlæg vil oftest være de mindst vedligeholdelseskrævende anlæg. Der er dog ingen anlæg, der er vedligeholdelsesfri. Nedsivningsanlæg skal formodentlig flyttes en gang hvert år, og sandet i et sandfilter skal formodentlig skiftes med samme interval. Økonomiske forhold I de fleste tilfælde vil økonomiske overvejelser vægte meget højt i forbindelse med valg af anlæg. De fleste grundejere vil vælge den billigste løsning, der opfylder den aktuelle renseklasse. Dette bør også gælde for kloakforsyningen, da det ikke vil være rimeligt at pålægge de tilsluttede ejendomme større udgifter end nødvendigt. Ved vurdering af økonomien i de alternative løsninger indgår både anlægsudgifter, driftsudgifter og levetiden af anlægget. En sammenligning kan foretages som en nutidsværdiberegning over en passende årrække, f.eks. 20 eller 30 år. En uddybende gennemgang af økonomi for forskellige løsninger samt generelle forudsætninger for økonomi gives i afsnit 6. Januar
8 Bundfældningstank 3 Bundfældningstank Alt spildevand fra en ejendom (ekskl. tag- og overfladevand) skal ledes til rensning via en bundfældningstank (bundfældningstanken er et mekanisk renseanlæg). Betegnelsen bundfældningstank dækker over begreber som: Septiktank TRIX-tank Flerkammertank Tank udført som en brønd med dykket ind- og udløb. TRIX-tank er et gammelt varemærke for tanke fremstillet af Nordisk Triclair. Moderne tank med 2 eller 3 kamre i serie. Kravene til bundfældningstanke er udførligt beskrevet i DS 440 Norm for mindre afløbsanlæg med nedsivning, samt beskrevet i Vejledninger fra Miljøstyrelsen 1, 2 og 3/1999 om rodzoneanlæg, nedsivningsanlæg og sandfilteranlæg. Normen beskriver krav til bundfældningstanke, når spildevandet ledes til nedsivning. Normen er kun vejledende, når spildevandet udledes til anden recipient end jorden. Funktion Bundfældningstankens formål er at fjerne og tilbageholde bundfældelige stoffer og flydestoffer, så det efterfølgende renseanlæg ikke tilstopper. Der må i afløbet fra tanken kun forekomme opslæmmet og opløst stof. Det tilbageholdte stof vil under de iltfrie forhold i tanken kun nedbrydes langsomt, og slammængden vil kun reduceres meget lidt. Tanken skal derfor, afhængig af brug og størrelse, tømmes med mellemrum. Normalt vil en årlig tømning være tilstrækkelig, hvis tanken er på 2 m 3 (min. volumen for godkendte tanke). Anlægstyper og VA-godkendelser Der findes mange udformninger af og materialer til bundfældningstanke. Præfabrikerede tanke skal være VA-godkendte, dvs. de har fået By- og Boligministeriets godkendelse af, at de opfylder de overordnede funktionskrav, der er beskrevet i DS 440. Adskillige bundfældningstanke er forsynet med indbygget pumpebrønde. Bundfældningstanke, der er opbygget på stedet eller ombygges af kloakmesteren, skal godkendes af kommunen. Januar
9 Bundfældningstank Udformning / Størrelse Bundfældningstanke skal indrettes med 2 eller 3 kamre. Ifølge DS 440 og de ovenfor nævnte vejledninger er den vejledende minimumsstørrelse for en bundfældningstank til et helårshus på 2000 liter. Volumen stiger proportionalt med antallet af huse, der er tilsluttet. For 2-kammertanke skal det første kammer have et volumen på omkring % af det samlede volumen, og for 3-kammertanke skal det første kammer have et volumen på % af det samlede volumen. Samme regler gælder, hvis eksisterende tanke udbygges med ekstra tanke. Fosforfjernelse i bundfældningstanke Ved montering af et simpelt udstyr til at tilsætte og opblande fældningsmiddel har der efter forsøg vist sig gode muligheder for at udfælde fosfor i bundfældningstanke. (Fosforrensning ved filteranlæg, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 24, MST 2003). Dette betyder, at man evt. kan etablere bl.a. biologisk sandfilter på ejendomme, hvor der er krav om SOP-rensning. Forsøgene har desuden også vist, at bundfældningstankens udformning, volumen og gennemstrømningsforhold skal være i orden for at opnå en effektiv fosforfældning og tilbageholdelse af suspenderet stof. Tanken bør som minimum opfylde kravene til bundfældningstanke i Miljøstyrelsens Vejledning nr. 3, 1999 Biologiske sandfiltre op til 30 PE. Opblandingen af fældningsmidlet i bundfældningstankens klaringszone har også afgørende betydning for fældningens effektivitet. Ved etablering af løsninger, som ikke er typegodkendte eller omfattet af vejledning, bør der stilles krav om egenkontrol som sikkerhed for, at udlederkrav vedvarende kan overholdes. Se afsnit 4.8 om alternative systemer. Januar
10 Bundfældningstank Placering Tanken skal placeres så hensigtsmæssigt som muligt for tømning med slamsuger. Adgangsvejen skal kunne klare et akseltryk på mindst 10 tons. Afstand fra adgangsvej til tank må ikke være mere end ca. 30 m. Dækslet på tanken skal være frilagt, tilgængeligt, synligt og i niveau med terræn. Det kan anbefales at stille krav om dækseltype, som bør overholde retningslinierne i Arbejdstilsynets vejledning: Løft, træk og skub, At-vejledning D.3.1, juni Hvis tanken placeres i et område med høj grundvandstand, skal den sikres mod opdrift ved en tom tank. Afstanden til drikkevandsboring/-brønd skal være mindst 15 m og tanken bør endvidere placeres således, at den kan udluftes uden gener for beboere og evt. naboer. Drift og vedligeholdelse Den daglige drift af bundfældningstanken begrænser sig til at undgå, at der hældes kemikalier mv. i tanken. Der må ikke tilsluttes spabade mv., som ved tømning kan resultere i slamflugt fra anlægget. En standardtank er dimensioneret ud fra, at den tømmes en gang om året. Ved tømning bør tanken tømmes helt og straks fyldes op med rent vand, så renseprocessen kan fungere straks efter tømning. Økonomi Der henvises til kapitel 6 om økonomi for de enkelte løsninger. Referencer / yderligere oplysninger Dansk Ingeniørforenings norm for mindre afløbsanlæg med nedsivning. Dansk Standard 440,1983 Rodzoneanlæg op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 1, 1999 Nedsivningsanlæg op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 2, 1999 Biologiske sandfiltre op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr. 3, 1999 Septiktanke, Spildevandsforskning fra Miljøstyrelsen, nr. 16, 1990 Skab ro og plads, Erling Holm, Stads- og Havneingeniøren nr. 3, 1998 Fosforrensning ved filteranlæg, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 24, Miljøstyrelsen 2003 Arbejdstilsynets hjemmeside vedr. dæksler: Januar
11 Anlægstyper 4 Anlægstyper 4.1 Nedsivningsanlæg Et nedsivningsanlæg kan etableres i områder, hvor nedsivning kan ske uden risiko for forurening af grundvandet og grundvandsressourcer, der anvendes, eller kan blive anvendt til drikkevandsforsyning. Etableringen af nedsivningsanlægget kræver forundersøgelser, hvor jordbundsundersøgelser, grundvandsstand og afstand til vandindvindingsanlæg er de vigtigste. Der må kun tilledes spildevand, der har passeret en godkendt bundfældningstank, da der ellers vil være stor risiko for tilstopning af anlægget. Nedsivningsanlæg op til 30 PE kan udføres efter Miljøstyrelsens Vejledning nr. 2, Nedsivningsanlæg ved høj grundvandsstand Hvis grundvandsstanden er høj, kan nedsivningsanlægget laves i en sandmile (et hævet anlæg) jf. nedenstående beskrivelse, således at den ønskede afstand til højeste grundvandsstand opnås. Nedsivningsanlæg på lerjord m.m. Hvis jorden ikke er egnet til et traditionelt nedsivningsanlæg bl.a. på grund af for højt lerindhold, kan nedsivningsanlægget laves i en sandmile jf. nedenstående beskrivelse. Pileanlæg med nedsivning Anlægstypen er specielt udviklet til anvendelse, hvor der er lerholdig jord. Spildevandet henholdsvis fordamper gennem pilebevoksningen eller nedsiver. Pileanlæg med nedsivning op til 30 PE kan udføres efter Retningslinier for etablering af pileanlæg med nedsivning op til 30 PE. Økologisk Byfornyelse og Spildevandsrensning Nr fra Miljøstyrelsen. Dette anlæg beskrives særskilt i afsnit 4.5 om pileanlæg. Januar
12 Anlægstyper Anlæggets opbygning I Miljøstyrelsens Vejledning nr om nedsivningsanlæg op til 30 PE er der gjort rede for anlæggets opbygning. Tokamret Pumpebrønd Sivedræn Fordelerlag Bundfældningstank Figur 4.1: Traditionelt nedsivningsanlæg med pumpe, længdesnit. Der anvendes normalt 2x15 m sivedræn. Det anbefales at pumpe spildevandet ud i nedsivningsanlægget, da der herved opnås den bedste fordeling af spildevandet i anlægget. Alternativt anvendes fordelerbrønd, hvor vandet ledes til sivedrænene ved gravitation. Nedsivning ved høj grundvandsstand eller i lerjord mm. Ved høj grundvandsstand: Mange steder i landet på lave arealer er grundvandsstanden meget høj. Her er det nødvendigt at lave nedsivningsanlægget i et hævet anlæg/sandmile. Sivedrænene hæves så højt, at der er mindst en meter til højeste grundvandsstand. Sandfilteret skal bestå af sand, der er egnet til nedsivning. Ved lerholdig jord: Der kan ikke laves et traditionelt nedsivningsanlæg efter Miljøstyrelsens retningslinier på lerholdig jord, eller hvor jorden i øvrigt ikke er egnet til nedsivning. På lerholdig jord, eller hvor jorden ikke er egnet til nedsivning, kan man i stedet for et traditionelt anlæg enten etablere nedsivning i en sandmile eller etablere et pileanlæg med Januar
13 Anlægstyper nedsivning. Pileanlæg med nedsivning beskrives i afsnit om pileanlæg. Nedsivning i sandmile Hvis jorden er lerholdig, kan man lave anlægget i en sandmile udlagt oven på lerjorden. Herved renses spildevandet i sandmilen, og det rensede spildevand siver ned i lerjorden under anlægget. Det rensede spildevand forårsager ikke tilstopning af revner og sprækker i lerjoden, da det organiske stof allerede er omsat i sandmilen. Anlægget udformes som et hævet anlæg, som vist på figur 4.2. Der anvendes normalt 2 x 15 m sivedræn. De øverste ca cm muldjord afrømmes på 3 x 15 m, i alt 45 m 2. Hvis lerjorden er meget fed, skal man være påpasselig med ikke at glitte leret under opgravningen, da revner og sprækker i jorden herved lukker til. Sandmilen/sandfilteret skal bestå af sand, der er egnet til nedsivning, eller af sandfiltersand, som det der anvendes til sandfilteranlæg. Sandfilteret bør have en mægtighed på mindst 70 cm. Det er vigtigt, at der kun afrømmes cm af muldlaget, da det er i de øverste jordlag der er mulighed for, at det rensede spildevand kan sive ned. Ved et vandforbrug på 500 liter om dagen og et siveareal på 45 m 2, skal der sive ca. 0,5 liter renset spildevand i jorden pr. m 2 pr. time. Sand egnet til nedsivning Fordelerlag Sivedræn Figur 4.2: Nedsivning i sandmile (hævet nedsivningsanlæg), tværsnit. Januar
14 Anlægstyper Rensegrad Et nedsivningsanlæg (uanset type, jf. ovenstående) opfylder alle renseklasser. Spildevandet renses ved, at mikroorganismer i jorden nedbryder organisk stof. Fosfater bindes i en vis udstrækning til jordpartikler afhængig af jordtype. Miljøfremmede stoffer nedbrydes i nogen grad, da der er tale om nedbrydning under iltrige forhold, men der eksisterer fortsat en række uafklarede spørgsmål i relation til disse stoffers omsætning og transport i jorden. (Afklaringsprojekt om nedsivning af husspildevand, DANVA, 2004) Afstandskrav Fælles for anlæggene gælder, at visse lovbestemte afstandskrav skal overholdes: Afstanden fra nedsivningsanlægget til almene vandindvindingsanlæg (forsyning af 10 eller flere ejendomme), skal mindst være 300 m. Afstanden fra nedsivningsanlægget til vandindvindingsanlæg. der forsyner mindre end 10 ejendomme, skal være 300 m. Afstandskravet kan nedsættes til 75 m, når de hydrogeologiske forhold sandsynliggør, at nedsivningen vil kunne ske uden risiko for forurening af vandindvindingsanlæg. Afstanden fra nedsivningsanlægget til markboringer m.v. skal være mindst 150 m. Afstandskravet kan nedsættes til 75 m, når de hydrogeologiske forhold sandsynliggør, at nedsivningen vil kunne ske uden risiko for forurening af vandindvindingsanlæg. Afstand fra nedsivningsanlægget til vandløb skal være mindst 5 m. Hvis anlægget placeres nærmere vandløb end 25 m, skal der gives en udledningstilladelse til vandløbet i stedet for en nedsivningstilladelse jf. bekendtgørelse om spildevandstilladelser. Bunden af nedsivningsanlægget skal så vidt muligt placeres 2,5 m og mindst 1 m over højeste grundvandsstand. Dokumenteres ved pejling eller gravning af hul. Ved etablering af nedsivningsanlæg i sandmile kan dette krav anses for overholdt, når sivedrænene er placeret cm over det omgivende terræn. I Miljøstyrelsens Vejledning for nedsivningsanlæg er anbefalet følgende afstande: Det bør tilstræbes, at nedsivningsanlæg placeres mindst 50 m fra andre nedsivningsanlæg for husspildevand og mindst 5 m fra bygninger og skel. Januar
15 Anlægstyper Der nævnes følgende praktiske hensyn: En afstand på 3-6 m til træer og større buske og en afstand på mindst 5 m til bygninger, skel, vandløb og søer. Udluftningsrør bør anbringes i god afstand fra opholdsarealer, da lugt fra udluftningsrør kan forekomme. Nedsivningsanlæg bør placeres mindst 25 m fra stejle skråninger (> 250 o/oo). Placeringen af anlægget tilhørende ledninger og brønde skal endvidere respektere afstandskravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen, vejledning for vandforsyning samt evt. byggelinier, fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. Jordbundsforhold Ved etablering af et traditionelt nedgravet nedsivningsanlæg skal det dokumenteres, at jorden er egnet til nedsivning. Dette gøres ved at udtage mindst to jordprøver til sigteanalyse. Prøverne udtages ved den forventede bund af nedsivningsanlægget. Kornkurven indtegnes på diagram jf. bilag 3 i Miljøstyrelsens Vejledning nr Ved etablering af nedsivningsanlæg i sandmile er det ikke nødvendigt at foretage jordbundsanalyse. Det skal i stedet dokumenteres, at det anvendte sand er egnet til nedsivning. Kornkurve vil normalt kunne rekvireres i grusgraven. Nedsivningstest Hvis der etableres nedsivning af spildevand i sandmile på grund af højt lerindhold i jorden, vil det være hensigtsmæssigt at undersøge jordbundens infiltrationsevne 2-3 steder i det område, hvor sandmilen ønskes etableret. Der skal som minimum kunne nedsive 0,5 liter/m 2 /time. Det anbefales, at stille krav om en infiltrationsevne på 1 liter/m 2 /time. Yderligere information om etablering af nedsivningsanlæg i lerjord og udførelse af nedsivningstest er beskrevet i Nyhedsbrev fra kloakmestrenes kvalitetskontrol, nr. 5, oktober 2004 og på Januar
16 Anlægstyper Placering af anlægget Der kan være lugtgener i forbindelse med udluftningsrør fra anlægget, hvilket der bør tages hensyn til ved placering af anlægget. Hvis der anvendes pumpe på anlægget, er det muligt at placere nedsivningsanlægget et passende sted, hvor det ikke generer. Sandmiler kan udformes efter behag og kreativitet. Der er set eksempel på sandmile udført som en hestesko i en have og tilplantet med roser. Nedsivningsanlægget bør ikke placeres på kørearealer gårdsplads og indkørsler eller på dyrket mark. Evt. pumpebrønd bør placeres, så den er let tilgængelig for inspektion. Ligeledes bør bundfældningstanken placeres sådan, at den er let tilgængelig for tømning. Drift Det er vigtigt, at bundfældningstanken tømmes regelmæssigt en gang om året. Alle kamre i bundfældningstanken skal tømmes helt også det sidste kammer. Hvis bundfældningstanken ikke tømmes til tiden, kommer der slam ud i nedsivningsanlægget, hvilket medfører, at anlægget stopper til med tiden. Pumpen tilses og renses en gang om året. Det må forventes, at fordelerrør og evt. dræn skal spules med mellemrum. Det er således vigtigt, at der tages højde for gennemførelse af disse aktiviteter ved anlæggets projektering. El-forsyning til pumpe Evt. pumpe vil normalt skulle strømforsynes fra den berørte ejendom. Vitale elinstallationer (afbryder/styreskab) bør placeres, så de er let tilgængelige. Det anbefales, at der monteres alarm for uregelmæssig drift af pumpen, så bundfældningstanken ikke oversvømmes ved pumpesvigt. Økonomi Der henvises til kapitel 6 om økonomi for de enkelte løsninger. Januar
17 Anlægstyper Erfaring Nedsivningsanlæg for husspildevand har været anvendt med gode erfaringer i mange år. Nedsivningsanlæg i sandmile på lerholdig jord har været anvendt bl.a. i Silkeborg Kommune siden Referencer / yderligere oplysninger Nedsivningsanlæg op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr Biologiske sandfiltre op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr Retningslinier for etablering af pileanlæg med nedsivning op til 30 PE, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning, nr. 26, Miljøstyrelsen 2003 Nedsivning af husspildevand på lerholdig jord, Stads- og Havneingeniøren nr. 3, 2000 Afklaringsprojekt om nedsivning af husspildevand, DANVA FU-projekt nr. 1, 2004, René Juhler Jensen, GEUS. Kloakmestrenes kvalitetskontrol. Nyhedsbrev nr. 5, oktober Biologisk sandfilter Et biologisk sandfilter kan i store træk betegnes som et nedsivningsanlæg med kontrolleret afledning dog med den væsentlige afvigelse, at filteret er en lukket enhed og derfor ikke er afhængig af lokalitetens nedsivningsevne men kan placeres overalt, hvor der er tilstrækkelig areal til rådighed, og hvor der kan findes afledningsmulighed for det rensede spildevand. Som ved nedsivningsanlæg skal husholdningsspildevandet passere en bundfældningstank inden tilledning til filteret. I filteret, som normalt er beskyttet af en membran, passerer det mekanisk rensede spildevand et sandfilter, hvor den biologiske omsætning foregår under aerobe forhold. Under filtersandet opsamles det rensede spildevand normalt i en drænledning, som via en udløbsbrønd og faste rør ledes til recipient. Ifølge Miljøstyrelsens Vejledning nr , om biologiske sandfiltre op til 30 PE bør det ved forundersøgelsen før etablering af anlægget undersøges, om der er mulighed for at Januar
18 Anlægstyper nedsive det rensede spildevand, f.eks. ved at undlade membran under anlægget. Der gælder da samme afstandskrav til anlægget som til nedsivningsanlæg, og det kan anbefales at lave sandfilteret som et hævet nedsivningsanlæg, se afsnit 4.1 vedr. nedsivningsanlæg i sandmile. Rensegrad I sandfilteret sker der alene en nedbrydning af organisk stof. Fosformængden reduceres ikke. Det biologiske sandfilter kan således kun anvendes, hvor der ikke stilles højere krav end renseklasse SO (skærpet organisk rensning). Forsøg med fosforfældning i bundfældningstanken har vist positive resultater. Hvis der ønskes SOP rensning, kan man således etablere et sandfilter med fosforrensning i bundfældningstanken, som beskrevet i afsnit 2 om bundfældningstanke. Dette vil imidlertid kræve egenkontrol af anlægget, som beskrevet i samme afsnit og afsnit 4.8 om alternative løsninger. Anlæggets opbygning I Vejledning fra Miljøstyrelsen, nr. 3, 1999 vedr. biologiske sandfiltre er der gjort rede for anlæggets opbygning. Fra bundfældningstanken ledes vandet enten ved gravitation eller via pumpebrønd til sandfilteret. Pumpebrønd vælges, hvor der ikke er tilstrækkeligt fald til rådighed, og anbefales i øvrigt, hvis man vil være helt sikker på en optimal udnyttelse af filteret. Det kan også være en fordel at hæve sandfilteret lidt, så det bliver muligt at aflede det rensede spildevand ved gravitation. Sandfilteret opbygges af et fordelerlag, et filter og et opsamlingslag. Fra pumpebrønden pumpes vandet ind i et fordelerlag via et fordelerrør. Fra fordelerlaget siver vandet ned gennem et ca. 0,8 m tykt lag veldefineret sandfilter, hvor den biologiske omsætning af det organiske stof finder sted. Under filtersandet opsamles vandet i et lag perlesten med opsamlingsdræn, som leder vandet til en udløbsbrønd og herfra til recipient. Hele filteret afdækkes med muld/jord, og der kan evt. etableres udluftning fra fordelerlaget til jordoverfladen, således at der er en vis lufttilførsel til filterets mikroorganismer. Januar
19 Anlægstyper Hele filteret pakkes ind i en vandfast membran, som sikrer, at renseprocessen kan foregå uforstyrret af evt. højt grundvandsspejl, og samtidig sikres en kontrolleret afledning til recipient. Dette har betydning, hvor der er nærliggende grundvandsinteresser. Membranen kan evt. undlades, hvor der ikke er vandforsyning inden for en afstand af 300 m fra anlægget. Membranen skal være af en tilstrækkelig svær kvalitet, så den ikke ødelægges under selve anlægsfasen, og desuden bør membranen også kunne overleve mindst en udskiftning af filtermaterialet, dvs. den bør have en levetid på ikke under år. Membranen bør desuden beskyttes på indersiden med en geotekstil med en rimelig brudstyrke af hensyn til både anlægsfasen og kommende udskiftning af filtermateriale. Hvis råjorden i udgravningen til filteret er grov og skarp, bør det overvejes, om membranen også skal sikres med en geotekstil mod jord. Under alle omstændigheder etableres et sikringslag af ikke skarpt grus i bunden af udgravningen. Tokamret Pumpebrønd Sandfilter Membran Samlebrønd Udledning bundfældningstank til recipient Figur 4.2: Biologisk sandfilter, princip af længdesnit. Filtergrus I Miljøstyrelsens Vejledning nr. 3, 1999 om biologiske sandfiltre er kravet til filtergrusets sammensætning angivet. Det kan være svært at finde filtergrus, hvor kornkurven holder sig inden for de angivne linier. Landsforeningen af Danske Maskinstationer, Konsulenttjenesten, har udarbejdet en liste over leverandører af filtergrus til biologiske sandfiltre. Januar
20 Anlægstyper Afstandskrav I Miljøstyrelsens Vejledning for biologisk sandfilteranlæg nævnes ingen særlige miljøbetingede afstandskrav for placering af biologiske sandfilteranlæg på en ejendom. Der nævnes følgende praktiske hensyn: En afstand på 3-6 m til træer og større buske og en afstand på mindst 5 m til bygninger, skel, vandløb og søer. Placeringen af anlægget tilhørende ledninger og brønde skal endvidere respektere afstandskravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen, vejledning for vandforsyning samt evt. byggelinier, fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. I Norm for mindre ikke almene vandforsyningsanlæg, DS 441 er følgende afstandskrav relevante: (I normen er angivet vejledende minimumsafstande mellem indvindingsanlæg for enkeltejendomme og anlæg for vandafledning og kloakering mv.) Ledningsanlæg for spildevand såfremt ledningen udføres med tætte rør og samlinger*) 15 m Hustanke (bundfældningstanke), samletanke for husspildevand 15 m Ledningsanlæg for spildevand, når ledningen er udført af drænrør eller muffeløse rør 300 m Rensningsanlæg og pumpestationer for spildevand 75 m Note: *) Herved forstås ledninger og brønde mv., som opfylder tæthedskravene i Dansk Ingeniørforenings norm for afløbsledninger af beton mv. i jord. Placering I forbindelse med projektering af sandfiltre skal der tages højde for evt. højt grundvandsspejl og overfladebelastning/påvirkning samt den fremtidige drift. Evt. pumpebrønd bør placeres, så den er let tilgængelig for inspektion. Ligeledes bør bundfældningstanken placeres sådan, at den er let tilgængelig for tømning. Evt. andre brønde (spule-/måle-/inspektionsbrønde) skal placeres, så de nødvendige værktøjer kan anvendes på fornuftig vis. Desuden skal man være opmærksom på, hvor afledning kan finde sted til recipient eller til nedsivning. Januar
21 Anlægstyper Hvis afledning skal ske til recipient, skal man være opmærksom på at hæve anlægget tilstrækkeligt til, at afledning kan ske uden brug af pumpe. Drift Det er vigtigt, at bundfældningstanken tømmes regelmæssigt en gang om året. Alle kamre i bundfældningstanken skal tømmes helt også det sidste kammer. Hvis bundfældningstanken ikke tømmes til tiden, kommer der slam ud i sandfilteranlægget, hvilket medfører at anlægget stopper til. Pumpen tilses og renses en gang om året. Det må forventes, at fordelerrør og evt. dræn skal spules med mellemrum. Det er således vigtigt, at der tages højde for gennemførelse af disse aktiviteter ved anlæggets projektering. El-forsyning til pumpe Evt. pumpe vil normalt skulle strømforsynes fra den berørte ejendom. Vitale elinstallationer (afbryder/styreskab) bør placeres, så de er let tilgængelige. Det anbefales, at der monteres alarm for uregelmæssig drift af pumpen, så bundfældningstanken ikke oversvømmes ved pumpesvigt. Af/udløb Ved udløb til recipient skal brinker sikres i henhold til vandløbsmyndighedens anvisning/betingelser. Økonomi Der henvises til kapitel 6 om økonomi for de enkelte løsninger. Erfaring Der er tale om et efterhånden gennemprøvet produkt, hvormed der er gode erfaringer Referencer / yderligere oplysninger Biologiske sandfiltre op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen nr Januar
22 Anlægstyper 4.3 Beplantede filteranlæg Det beplantede filteranlæg har i forhold til sandfilteranlægget et reduceret areal men er mere synligt, da det er beplantet med tagrør. Til gengæld opnås en forbedret rensning ved hjælp af recirkulation af halvdelen af det rensede spildevand. Rensegrad Det beplantede filteranlæg overholder SO og O rensekrav. Gode iltforhold i filteret bevirker, at anlægget har en god nitrifikationskapacitet, hvor ammonium omdannes til nitrat. Organisk stof (BI 5, COD) omsættes også effektivt pga. de gode iltforhold i filteret. Der har været gennemført forsøg med henblik på at videreudvikle en metode til fjernelse af fosfor i en separat fosforfældningsenhed med kalcit. Det har imidlertid ikke været muligt at finde et materiale med de ønskede egenskaber, og det er derfor ikke muligt på det foreliggende grundlag at etablere vidtgående fosforrensning i beplantede filteranlæg. Beplantede filteranlæg, som beskrevet i Miljøstyrelsens retningslinier for etablering af beplantede filteranlæg, opfylder derfor kun renseklasse SO og O. (Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 52, 2004) Anlæggets opbygning I Retningslinier for etablering af beplantede filteranlæg er der gjort rede for anlæggets opbygning. Det beplantede filteranlæg er opbygget af en membran og et 1 m tykt sandfilter med fordelerrør foroven og udløbsdrænledninger i et 0,15 m drænlag forneden, beplantet med tagrør og med afdækning af overfladen med 0,15 m træflis til isolering. Tagrørenes rodnet fremmer renseeffekten og modvirker tilklogning i filterlaget. Efter bundfældningstanken pumpes det forrensede spildevand til det beplantede filteranlæg fra fordelerbrønden. Fordelerrørene lægges på filteroverfladen på en sådan måde, at vandet fordeles over hele anlæggets overflade. I filteret omsættes spildevandets indhold af ammonium til nitrat (nitrifikation) af nitrificerende bakterier. Januar
23 Anlægstyper De nitrificerende bakterier kræver ilt til processen, og det er derfor en forudsætning for at opnå fjernelse af ammonium, at filteret er aerobt. Dette opnås via et vertikalt flow, som sikrer, at filteret ikke er vandmættet og derfor iltet under normale driftsforhold. Planterødder og rhizomer (jordstængler) er med til at sikre optimale iltforhold. Afløbsvandet ledes til en brønd og recirkuleres herfra til bundfældningstanken eller pumpebrønden. Det nitratholdige afløbsvand omsættes i bundfældningstanken ved denitrifikation, hvor nitraten reduceres til frit kvælstof under forbrug af organisk stof. Figur 4.3: Skematisk opbygning af et beplantet filteranlæg (længdesnit). Det beplantede filteranlæg for en husstand på 5 PE skal have et overfladeareal på mindst 16 m 2. Det er dermed mindre pladskrævende end et sandfilteranlæg men mere synligt på grund af tagrørene. Filtersandet skal være vasket og må ikke indeholde ler eller silt. Der henvises i øvrigt til Miljøstyrelsens retningsliner for en detaljeret beskrivelse af anlæggets opbygning samt krav til filtersand og membran. Januar
24 Anlægstyper Afstandskrav Der gælder ikke særlige, miljøbetingede afstandskrav for placering af beplantede filteranlæg på en ejendom. Anlægget bør dog placeres, så der ikke opstår gener for omkringboende. Placering af anlæg Anlægget skal placeres frit og med god afstand til eksisterende bevoksning (>5 m) og afstand til bygninger, skel, vandløb og søer bør være over 5 m. Anlægget bør af hensyn til planternes vækst placeres lysåbent. Anlægget kan med fordel placeres højt i terrænet, således at recirkulering af renset spildevand til bundfældningstanken kan ske uden brug af pumpe. Placeringen af anlægget skal endvidere respektere kravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen samt eventuelle byggelinier fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. I Norm for mindre ikke almene vandforsyningsanlæg, DS 441 er følgende afstandskrav relevante: (I normen er angivet vejledende minimumsafstande mellem indvindingsanlæg for enkeltejendomme og anlæg for vandafledning og kloakering mv.) Ledningsanlæg for spildevand såfremt ledningen udføres med tætte rør og samlinger*) 15 m Hustanke (bundfældningstanke), samletanke for husspildevand 15 m Ledningsanlæg for spildevand, når ledningen er udført af drænrør eller muffeløse rør 300 m Rensningsanlæg og pumpestationer for spildevand 75 m Note: *) Herved forstås ledninger og brønde mv., som opfylder tæthedskravene i Dansk Ingeniørforenings norm for afløbsledninger af beton mv. i jord. Januar
25 Anlægstyper Drift Bundfældningstanken skal tømmes en gang årligt. Det vil være hensigtsmæssigt at spule fordelerrørene hvert andet år, da der sker en naturlig bakterievækst omkring hullerne. Mekaniske dele skal serviceres i overensstemmelse med leverandørens anvisninger, dog mindst én gang årligt. Recirkulationsanordningen bør efterses og renses jævnligt, f.eks. hver tredje måned, for at sikre ligelig fordeling af spildevand mellem recirkulering og udløb. Ukrudt skal fjernes manuelt og efter 1. vækstsæson efterplantes med tagrør, hvor plantetætheden evt. er mindre end 2 pr. m 2. Tagrørene skal ikke beskæres eller høstes. Økonomi Det har ikke været muligt at finde erfaringstal for økonomi, men der henvises til bemærkninger vedr. sandfilteranlæg i kapitel 6. Referencer / yderligere oplysninger Retningslinier for etablering af beplantede filteranlæg op til 30 PE, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning, Miljøstyrelsen i Beplantede filteranlæg til rensning af spildevand i det åbne land, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning, Miljøstyrelsen 2001 Indlæg om Nye teknologiske løsninger til spildevandsrensning i det åbne land v. Hans Brix, Århus Universitet, temadag om spildevandsrensning i det åbne land, 19./20. april 2004, Seminarer i Amter og Kommuner. Januar
26 Anlægstyper 4.4 Rodzoneanlæg Et rodzoneanlæg består af et beplantet bassin med grus, der er etableret med tæt membran. Vandbevægelsen i et rodzoneanlæg foregår horisontalt fra indløbsfaskine til udløbsfaskine. Det rensede spildevand afledes til et vandløb eller et drænsystem. Rensningen af spildevandet i et rodzoneanlæg foregår ved, at mikroorganismerne, der sidder på filtermediet, omsætter det organiske stof og en vis del af kvælstoffet. Fosfor bindes i en vis udstrækning til kornmaterialet. Rodzoneplanterne har flere funktioner i anlægget: røddernes tilstedeværelse forbedrer mikroorganismernes omsætning af spildevandet, dødt plantemateriale isolerer anlægget om vinteren, vindens påvirkning af planterne sikrer bevægelse i filtermediet, hvorved tilstopning i anlægget undgås. Der må kun tilledes spildevand, der har passeret en godkendt bundfældningstank, da der ellers vil være stor risiko for tilstopning af anlægget. Der henvises til afsnit 3 for nærmere beskrivelse af forhold omkring bundfældningstanken. Rensegrad Et rodzoneanlæg, der er opbygget efter Miljøstyrelsens Vejledning nr. 1, 1999, opfylder renseklasse O. Hvis der ikke tilledes afløb fra toilet, opfyldes tillige renseklasserne SO, OP og SOP. Anlæggets opbygning I Miljøstyrelsens Vejledning nr. 1, 1999, er der nøje gjort rede for anlæggets opbygning. Tokamret bund- Indløbsfaskine Rodzonefilter Tagrør Membran Udløbsfaskine fældningstank Udledning til recipient Figur 4.4: Rodzoneanlæg, princip af længdesnit. Januar
27 Anlægstyper Et anlæg for en enkelt husstand (5 personer) skal etableres med et overfladeareal på ca. 25 m 2 (bredde x længde: 2,5 m x 10 m). Anlægget opbygges over en tæt membran med et grusfilter/rodzone, der tilplantes med tagrør. Anlægget forsynes med et distributionssystem og et opsamlingsdræn, der skal sikre en god fordeling gennem grusfilterets/rodzonens tværsnit. Der etableres mulighed for tilpasning af vandstanden i anlægget for den enkelte driftssituation. Anlægget kan opbygges med eller uden pumpe. Afstandskrav I Miljøstyrelsens Vejledning for rodzoneanlæg nævnes ingen særlige, miljøbetingede afstandskrav for placering af rodzoneanlæg på en ejendom. Der nævnes følgende praktiske hensyn: En afstand på 3-6 m til træer og større buske og en afstand på mindst 5 m til bygninger og skel. Anlægget bør etableres i en afstand på mindst 5 m til et vandløb eller en sø. Placeringen af anlægget tilhørende ledninger og brønde skal endvidere respektere afstandskravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen, vejledning for vandforsyning samt evt. byggelinier fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. I Norm for mindre ikke almene vandforsyningsanlæg, DS 441 er følgende afstandskrav relevante: (I normen er angivet vejledende minimumsafstande mellem indvindingsanlæg for enkeltejendomme og anlæg for vandafledning og kloakering mv.) Ledningsanlæg for spildevand såfremt ledningen udføres med tætte rør og samlinger*) 15 m Hustanke (bundfældningstanke), samletanke for husspildevand 15 m Ledningsanlæg for spildevand, når ledningen er udført af drænrør eller muffeløse rør 300 m Rensningsanlæg og pumpestationer for spildevand 75 m Note: *) Herved forstås ledninger og brønde mv., som opfylder tæthedskravene i Dansk Ingeniørforenings norm for afløbsledninger af beton mv. i jord. Januar
28 Anlægstyper Placering af anlægget Anlægget bør af hensyn til mulige lugtgener placeres i god afstand fra beboelse og skel. Endvidere bør anlægget placeres lysåbent uden skygge fra store træer af hensyn til væksten af planterne i rodzoneanlægget. Det anbefales, at anlægget sikres mod adgang for børn og husdyr m.v.. Bundfældningstanken bør placeres sådan, at den er let tilgængelig for tømning. Evt. andre brønde (pumpe-, spule- og reguleringsbrønd) bør placeres, så de er let tilgængelige for inspektion. Desuden skal man være opmærksom på, hvor afledning kan finde sted til recipient eller til nedsivning. Hvis afledning skal ske til recipient, skal man være opmærksom på at hæve anlægget tilstrækkeligt til, at afledning kan ske uden brug af pumpe. Drift Det er vigtigt, at bundfældningstanken tømmes mindst en gang om året, så tilstopning af renseanlægget undgås. Distributions- og opsamlingsdræn bør ligeledes tilses med jævne mellemrum, f.eks. i forbindelse med tømning af bundfældningstanken. Det bør tilstræbes, at anlægget udformes sådan, at der ikke kommer til at stå frit vand på overfladen. Det er vigtigt jævnligt at holde øje med planternes vækst for evt. fejlvækst som følge af mangel på vand. Specielt i anlæggets indkøringsperiode er det vigtigt, at planterne har de bedste vækstbetingelser. Rodzoneplanterne skal ikke beskæres eller høstes. Det er vigtigt, at leverandøren har en detaljeret driftsvejledning, der bl.a. beskriver driften af anlægget: i en varm sommerperiode, hvor anlægget ikke belastes, f.eks. sommerferie, og hvor udtørring af anlægget skal undgås, og under længerevarende frostperioder, hvor anlægget skal sikres mod tilfrysning. Januar
29 Anlægstyper El-forsyning til pumpe Evt. pumpe vil normalt skulle strømforsynes fra den berørte ejendom. Vitale elinstallationer (afbryder/styreskab) bør placeres, så de er let tilgængelige. Det anbefales, at der monteres alarm for uregelmæssig drift af pumpen, så bundfældningstanken ikke oversvømmes ved pumpesvigt. Økonomi Der henvises til kapitel 6 om økonomi for de enkelte løsninger Referencer / yderligere oplysninger Rodzoneanlæg op til 30 PE, Vejledning fra Miljøstyrelsen, nr Pilerenseanlæg I et afløbsfrit pileanlæg sker der hverken udledning til omgivelserne eller nedsivning til grundvandet. Spildevandet tilledes et bassin på m 2, hvor der er plantet pil. Pil er hurtigt voksende og er i stand til at fordampe store mængder vand. I vinterperioden opsamles spildevandet i bassinet, og om sommeren er pilen i stand til at fordampe det tilførte vand. Anlægstypen kan anvendes uanset jordtype og grundvandsstand men er pladskrævende. Der må kun tilledes spildevand, der har passeret en godkendt bundfældningstank, da der ellers vil være stor risiko for tilstopning af anlægget. Rensegrad Et afløbsfrit pileanlæg opfylder alle renseklasser, da der ikke er afløb fra anlægget. Som sidegevinst skal der af samme grund ikke betales statsafgift af spildevandsudledningen. Det organiske stof og til en vis grad de miljøfremmede stoffer omsættes i jorden. Pilen optager næringsstoffer og en del tungmetaller. Januar
30 Anlægstyper Anlæggets opbygning Der er nøje gjort rede for anlægget opbygning og dimensionering i Retningslinier for etablering af pileanlæg op til 30 PE, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 25, 2003, fra Miljøstyrelsen. Figur 4.5.1: Pileanlæg, princip af længdesnit (Miljøstyrelsens retningsliner for etablering af pileanlæg op til 30 PE) Pilerenseanlægget består af et 1,5 m dybt bassin, der skal dimensioneres efter husstandens forbrug af vand samt nedbørsmængden i det aktuelle område. Et nødvendigt areal er m 2. Bund og sider forsegles med en membran, så der er tale om et helt afløbsfrit anlæg. I vinterperioden er der ingen fordampning fra anlægget. I denne periode opsamles spildevandet i bassinet og fordampes så den følgende sommersæson. Et pileanlæg kan også etableres med nedsivning. Som beskrevet i afsnit 4.1 om nedsivningsanlæg, kan dette eventuelt være en løsning, hvis man ønsker at etablere nedsivning på lerjord. Januar
31 Anlægstyper Pileanlæg med nedsivning (se afsnit 4.1 om nedsivning) Et standardanlæg har en størrelse på 8 x 15 meter. Størrelsen afhænger af den tilførte vandmængde og jordens nedsivningsevne. I sommerperioden fordampes store vandmængder og lerjorden tømmes for vand. Der vil i denne periode stort set ikke være nedsivning fra anlægget. I vinterperioden opmagasineres en del af spildevandet i lerjorden, og en del nedsiver. Pilene skal høstes med en cyklus på 2-4 år, således at der hvert år høstes en del af pilene. I Retningslinier for etablering af pileanlæg med nedsivning op til 30 PE. Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning Nr. 26, 2003, fra Miljøstyrelsen er der gjort rede for anlæggets opbygning. Figur 4.5.2: Nedsivning i pileanlæg, tværsnit med volde om anlægget og 2 sivedræn. Afstandskrav Pileanlæg med nedsivning: For et pileanlæg med nedsivning gælder samme afstandskrav som for nedsivningsanlæg. Se afsnit 4.1 om nedsivningsanlæg. Afløbsfrit pileanlæg: Der er ingen særlige miljøbetingede afstandskrav for placering af et afløbsfrit pileanlæg på en ejendom. Placeringen af anlægget tilhørende ledninger og brønde skal dog respektere afstandskravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen, vejledning for vandforsyning samt evt. byggelinier, fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. Pileanlægget kan i denne forbindelse tilnærmet opfattes som en samletank for husspildevand. Januar
32 Anlægstyper I Norm for mindre ikke almene vandforsyningsanlæg, DS 441 er følgende afstandskrav relevante: (I normen er angivet vejledende minimumsafstande mellem indvindingsanlæg for enkeltejendomme og anlæg for vandafledning og kloakering mv.) Ledningsanlæg for spildevand såfremt ledningen udføres med tætte rør og samlinger*) 15 m Hustanke (bundfældningstanke), samletanke for husspildevand 15 m Ledningsanlæg for spildevand, når ledningen er udført af drænrør eller muffeløse rør 300 m Rensningsanlæg og pumpestationer for spildevand 75 m Note: *) Herved forstås ledninger og brønde mv., som opfylder tæthedskravene i Dansk Ingeniørforenings norm for afløbsledninger af beton mv. i jord. Placering af anlægget Anlægget er pladskrævende ca. 25 x 8 m men kan eventuelt anlægges som læbælte. Anlægget er derfor kun aktuelt ved ejendomme med et lidt større jordtilliggende end en almindelig parcelhusgrund. Hvis anlægget placeres på naboejendommens jord, skal spildevandsanlægget tinglyses på den pågældende ejendom. Da afstanden til vandindvindingsanlæg, der forsyner en enkelt ejendom, kun skal være 15 m, vil der oftest ikke være problemer med at finde en egnet placering. Drift I etableringsåret er det vigtigt at pilene holdes rene for ukrudt, så pileplanterne kommer godt i gang. Pilen skal "høstes" hvert år sådan, at der høstes en del af pilene hvert år. Pilestavene kan anvendes til flis, flethegn mm. El-forsyning til evt. pumpe Evt. pumpe vil normalt skulle strømforsynes fra den berørte ejendom. Vitale elinstallationer (afbryder/styreskab) bør placeres, så de er let tilgængelige. Det anbefales, at der monteres alarm for uregelmæssig drift af pumpen, så bundfældningstanken ikke oversvømmes ved pumpesvigt. Januar
33 Anlægstyper Økonomi Der henvises til kapitel 6 om økonomi for de enkelte løsninger. Erfaringer med anlægstypen Anlægstypen er gennemprøvet og testet gennem et projekt under Syddansk Universitetscenter. Der er lavet en del anlæg spredt over hele landet. Yderligere oplysninger/litteratur Retningslinier for etablering af pileanlæg op til 30 PE, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 25, 2003, Miljøstyrelsen. Retningslinier for etablering af pileanlæg med nedsivning op til 30 PE, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 26, 2003, Miljøstyrelsen. Etablering af pileanlæg baggrundsrapport, Økologisk byfornyelse og spildevandsrensning nr. 27, 2003, Miljøstyrelsen. På findes en detaljeret beskrivelse af anlægstypen under menupunktet: "ofte stillede spørgsmål" m.m. 4.6 Typegodkendt minirenseanlæg Minirenseanlæg kan typegodkendes til henholdsvis renseklasse SO eller SOP. Ved godkendelse til klasse SO eller SOP opnås samtidig godkendelse til renseklasse O og OP. Anlæggene er små kopier af de større kommunale renseanlæg. Efter bundfældningen, der skal ske i to- eller trekammer tank, sker der en biologisk rensning af det organiske materiale. Minirenseanlæg der er godkendt til renseklasse SOP er i stand til at fjerne fosfor ved hjælp af kemisk rensning. Anlæggene kræver tilsyn og vedligeholdelse og der skal laves aftale om en serviceordning. Husspildevandet skal ledes til minirenseanlægget via en godkendt bundfældningstank. Etablering Anlægget skal være typegodkendt i henhold til bekendtgørelse nr. 500 af 21/ om typegodkendelsesordning for minirenseanlæg med anlægskapacitet mellem 5 og 30 PE samt ændring af denne bekendtgørelse, bekendtgørelse nr. 845 af 14. november Januar
34 Anlægstyper Producenten skal før etablering af et typegodkendt anlæg sikre, at der foreligger en skriftlig serviceaftale mellem ejeren/brugeren af anlægget og en serviceansvarlig. Denne aftale skal sikre driftseftersyn af anlægget iht. bekendtgørelsens 22. Drift, vedligeholdelse og kontrol Et typegodkendt anlæg skal undergå serviceeftersyn mindst en gang årligt. Ejeren af anlægget er efter installationen ansvarlig for, at der til enhver tid består en serviceordning. Hvis der er tegnet et medlemskab af kloakforsyningen, er kommunen ansvarlig for, at der til en hver tid består en serviceordning. I serviceordningen skal bl.a. indgå proceskontrol og analyse af vandkvalitet i form af stikprøvekontrol. Der skal ved servicebesøg som minimum udføres egenkontrol for udledning af organisk stof (COD) og suspenderet stof. For anlæg i klasse SO og SOP skal der yderligere analyseres for ammonium/ammoniak kvælstof, og for anlæg i klasse SOP og OP skal der analyseres for orthofosfat. I forbindelse med driftseftersyn udarbejder den serviceansvarlige en servicerapport, der sendes til ejer, producent, typegodkendelsesmyndigheden og kommunen. Tømning af slam fra det typegodkendte anlæg skal ske efter producentens anvisning eller i overensstemmelse med en kommunal tømningsordning. Afstandskrav Der er ingen særlige, miljøbetingede afstandskrav for placering af typegodkendte minirenseanlæg på en ejendom. Placeringen af anlægget tilhørende ledninger og brønde skal dog respektere afstandskravene i byggeloven, bygningsreglementet, funderingsnormen, vejledning for vandforsyning samt evt. byggelinier, fastlagt ved fredningsbestemmelser eller anden form for servitutter. Minirenseanlægget kan i denne forbindelse tilnærmet opfattes som en samletank for husspildevand. Januar