Nedriverne: Vi er på vej | BygTek.dk
- Lad os mødes og finde løsninger med dem, der gerne vil aftage materialerne, arkitekter, bygherrer, byggefirmaer og de ildsjæle som allerede er i gang, siger Thomas Kingo (foto:Ricky J. Molloy)
Det ser lyst ud for genbrugsmarkedet, men der skal mere til end blot salgsportaler, lyder det fra Nedriversektionen under Dansk Byggeri, der vil samle byggebranchen bredt for at finde fælles løsninger
Tilbage i 50’erne betalte nedrivere for at rive bygninger ned og levede så af at sælge materialerne. Siden tog industrialiseringen i produktionen af byggematerialer fart, og senest også globaliseringen. Det har bragt priserne på nye materialer ned på et relativt meget billigt niveau. Samtidig kan byggefirmaerne få deres materialer (just in time) ud på byggepladsen på præcis det tidspunkt og i de mængder, de skal bruge.
Derfor er det ikke nok bare at etablere nogle digitale markedspladser for genbrugsmaterialer, påpeger Thomas Kingo, der er formand for Nedrivning og Miljøsanering, der er en sektion under Dansk Byggeri.
- Den lave nypris på materialer betyder jo, at visse typer genbrugsmaterialer koster op mod fem gange mere, så lige nu er det lidt med hjertet, for det er svært at lave en forretning på mange af tingene, siger han, men oplever alligevel en øget efterspørgsel. For genbrugsmaterialer kan noget mere i kraft af deres historie og udtryk, og det er en udvikling, han meget gerne vil skubbe på.
- Her er der så nogle arkitekter som f.eks. Lendager Group og andre, der utroligt dygtigt ringer rundt og køber materialerne direkte ude på nedrivningspladserne, hvilket bringer omkostningerne ned, fordi de sparer detailledet. Problemet er bare, at der ikke er så mange, der kan gøre det, så derfor bliver der ikke genbrugt i mængder, der virkeligt batter noget.
Tempoet spænder ben
Derfor tror han, at der ud over digitale salgsportaler også skal skabes et fundament med udbygning/opbygning af detailled. For i virkelighedens verden går der nemlig ofte kun ganske få dage fra et nedrivningsfirma får en kontrakt, til at arbejdet skal være færdigt.
- Der er så meget tryk på, at du har meget kort tid til at afsætte materialerne. Det skal nærmest være planlagt inden, du går i gang, så timingen er virkelig udfordret her. Her vil et detailled kunne tage det fra, som markedet er klar til at købe.
Han vil ikke afgøre, om det er nedrivningsfirmaet selv, der skal etablere materialepladser, om det skal være de etablerede byggemarkeder eller deciderede genbrugsbyggemarkeder, der skal stå for opgaven. Ligesom han heller ikke udelukker flere ’just in time’ salg ude på pladserne, som vil spare både salg, oplagring, markedsføring og ekstra transport.
- Allerhelst så jeg, at bygherren havde kortlagt ressourcerne allerede ved udformningen af et udbud på en nedrivning, for så kunne man allerede her begynde at afsøge markedet for interesserede købere. Og hvis bygherren så samtidig lagde lidt ekstra tid ind i tidsplanen, så ville muligheden for direkte afsætning bliver endnu større.
- Også regeringen ønsker mere genbrugsbyggeri som fx vinduerne her fra Upcycle Studios, der stammer fra en vinduesrenovering i Nordjylland og er beklædt med en ekstra ramme for at leve op til energikravene.
Alle tænker i genbrug
Thomas Kingo er overbevist om, at man ved en kombination af de to ovennævnte løsninger vil kunne få en meget større afsætning af genbrugsmaterialer. Her fremhæver han Holland, der ud over digitale salgsportaler har haft et veletableret genbrugsdetailled i årevis.
- Jeg har fulgt markedet dernede, som har været foran os i årevis. Her har man haft en villighed til at betale mere for genbrugsmaterialer, fordi man værdsætter dem højere end nye materialer. Jeg kender f.eks. en virksomhed, der har bygget en forretning op på millioner af gamle tagsten. De sten koster måske ti gange mere end en ny, men det har de altså bygget en forretning op på.
Det er det samme, han ser ske herhjemme med f.eks. virksomheden Gamle Mursten og Genbyg.dk, men også andre skyder op.
- Der er flere af vores medlemsvirksomheder, der arbejder mere og mere med det. Det her vokser. Markedet er modnet. Der er flere og flere, der gerne vil genbruge - båret frem af en generel bevidsthed i samfundet om, at vi er nødt til at passe på miljøet og vores ressourcer. Det er ganske enkelt blevet et voksende krav især hos de lidt yngre generationer, og det skal vi tage alvorligt.
Samtidig oplever Thomas Kingo også, at producenterne af byggematerialer i langt højere grad tænker på, at tingene skal kunne skilles ad igen. Ligesom arkitekter tænker over moduler, der ligesom legoklodser kan skilles ad og genbruges. Men det udelukker ikke, at der allerede nu er rigtig mange muligheder for genbrug.
- Selvfølgelige er der farlige ting, der skal sorteres fra, men der er enormt mange andre materialer, der kan genbruges uden problemer, og det er slet ikke noget problem at sortere byggeaffaldet. Det har vi kompetencerne til, så vi kan sagtens levere det, markedet gerne vil have, siger Thomas Kingo.
Men hvad vil markedet have - og hvordan sikrer man forsyningen, så mængden af direkte genbrug i nyt byggeri vokser? Det vil Thomas Kingo gerne finde løsninger på i fællesskab med andre i byggebranchen. Derfor arbejder sektionen på at sende en invitation ud til relevante aktører.
- Vi har alle varerne, så lad os da mødes med dem, der gerne vil aftage varerne. Her tænker jeg på arkitekter, bygherrer, byggefirmaer og nogle af ildsjælene som f.eks. Gamle Mursten, der allerede er i gang. Vi er praktikerne, og sætter vi os sammen, så tror jeg, vi kan skabe noget sammen, nye løsninger, der er brugbare for alle.
Tekst: Johannes H. Nørgård
’Regeringen ønsker at fremme genbrug af byggematerialer i nye byggerier, for derved at mindske værditabet ved nedrivning.’
Regeringens ’Strategi for cirkulær økonomi’, september 2018