Idé katalog fagligé intérnationalé samarbéjdér - PDF
Idé katalog fagligé intérnationalé samarbéjdér
Download "Idé katalog fagligé intérnationalé samarbéjdér"
1 Idé katalog fagligé intérnationalé samarbéjdér Indhold Indledning... 2 Samfundsfag... 2 Historie... 2 Erhvervsøkonomi... 3 Matematik... 5 Fysik... 5 Sprogfag
2 Indledning I skoleåret 2012/13 er alle 1g-klasser på ÅSG forpligtet til at etablere et fagligt samarbejde med en udenlandsk skole, virksomhed eller institution. Internationalt udvalg har derfor udarbejdet nærværende idékatalog, der er tænkt som inspirationsmateriale til brug for skolens lærere. Ved udgangen af skoleåret 2012/13 vil internationalt udvalg indsamle årets erfaringer med henblik på at revidere og udvide idékataloget. Skulle man inden da have input til idékataloget, er man yderst velkommen til at sende dem til udvalget (AF, AH, JK, SH, FN, RO, DF og Morten Fristrup Schou 2011z). Samfundsfag I samfundsfags natur står det internationale perspektiv meget centralt, hvorfor faget umiddelbart er foreneligt med samarbejde på tværs af grænser. Udover diskussion og holdninger til aktuelle problemstillinger, synes det især oplagt at arbejde komparativt, hvor der eksempelvis kan rettes fokus på ligheder og forskelle mellem lande, personer og systemer. I den optik kan nedenstående hovedpunkter i samfundsfagsundervisningen i 1g således være relevante i forbindelse med et internationalt samarbejde: - Ideologier og partier: Hvilke partier/ideologier er der repræsenteret? Hvordan er mandaterne fordelt? Hvordan i forhold til Danmark? Fordele og ulemper? - Magt, medier og demokrati: Hvordan tænkes demokrati? Hvor stor er mediernes magt, sammenlignet med Danmark? Hvordan er magten opbygget? - Velfærdsstater: Hvilken velfærdsmodel er der tale om? Hvilke fordele og ulemper fører dette med sig? Er der nogen, der står bedre end andre? Er det noget, som man mærker i hverdagen? Hvilke udfordringer står velfærdsstaterne overfor? - Sociologi og ungdomskultur: Hvordan er det at være ung i et andet land? Hvilke vaner og tendenser er der? Hvordan kan dette forklares (teoretisk)? Hvor er det bedst at være ung? - Globalisering og menneskerettigheder: Hvilke udfordringer står andre lande over for i globaliseringen? Er der samme syn på menneskerettigheder? Hvorfor/hvorfor ikke? Enkelte klasser har i løbet af skoleåret mødt udenlandske studerende, bl.a. i samfundsfagsundervisningen. Dette gav eleverne mulighed for selv at opsøge viden om udenlandske forhold. I det konkrete tilfælde førte dette til en diskussion, som centrerede sig om ovenstående emner. Eleverne hæftede sig især ved det øgede nærvær, som førte til en mere nuanceret viden og større bevidsthed om udenlandske de forhold, hvilket umiddelbart ville have været svært at opnå udelukkende gennem tekstlæsning og undervisning. Historie Overordnet betragtet åbner internationaliseringen selvsagt for muligheden for at undersøge historiske begivenheder i samarbejde med udenlandske elever. Her vil det være oplagt at overveje fordele og ulemper i forbindelse med eksempelvis måden, der arbejdes med historie på i udlandet, samt definitionen af perioder, brud og kontinuitet i historien. 2
3 Et af historiefagets centrale metodiske pointer er, at vores ophav er bestemmende for, hvorledes en historisk begivenhed opfattes og erindres. Således ses det, at forskellige nationaliteter ofte har divergerende forståelser af historiske begivenheder. På et overordnet plan kan det internationale samarbejde belyse denne problematik og bruges til at sætte dansk historie i en europæisk kontekst, hvor det eksempelvis ville være åbenbart at sammenligne og diskutere forskellige nationale forståelser af historiske begivenheder og synet på Danmark. Dette kunne relatere sig til kernestoffets hovedpunkter eller andre centrale begivenheder, eks: - Kolonisering: Er der tale om en kolonimagt? Hvordan har det påvirket forståelsen af kolonisering? Hvorfor? - Krigen i 1864: Hvorledes adskiller den tyske fortælling om krigen sig fra den danske? Hvorfor? Hvem har ret? Hvordan har debatten om Slesvig udviklet sig frem mod i dag? - Redningen af de danske jøder i oktober 1943: Hvilken rolle spiller denne begivenhed for Israels syn på Danmark? Hvorfor? Har opfattelsen ændret sig? Ovenstående åbner ligeledes op for at gå dybere ind i den mere erindringsmæssige side af historiefaget, hvor historien kan være - og ofte er - foranderlig og til debat. I den optik kan det være gavnligt at se på og diskutere, hvorledes nation, nationalitet og kollektiv erindring defineres og forstås af elever med en anden national og skolemæssig baggrund. Monumenter og mindesmærker kan være nyttige redskaber til at konkretisere historieerindringen og dermed skabe et internationalt udsyn. Et eksempel kunne være Istedløven, hvortil der er knyttet forskellige tyske og danske fortællinger. Dertil kommer naturligvis, at Istedløven har haft forskellige placeringer gennem historien. Erhvervsøkonomi Anvendelse af ekstern oplægsholder og kommunikation med universitetsstuderende i Shanghai via Skype i erhvervsøkonomi. Ekstern oplægsholder: Ulrik Vagn Pedersen, Quality Manager, Business Unit Ice Cream, Tetra Pack Hoyer China. Skype: 3
4 Jacob Vogelius, HA IT stud, Shanghai ( gammel elev fra erhvervsøkonomi) Formål: Ifølge læreplanen for erhvervsøkonomi c på stx stk. 1.2 skal faget fremme følgende hos eleverne: Gennem undervisningen i erhvervsøkonomi udvikler eleverne evnen til at forholde sig reflekterende til virksomhedens etablering og udvikling, dens værdiskabelse samt dens grundlæggende afsætningsmæssige, organisatoriske og økonomiske handlemuligheder. Endvidere skal eleverne gennem undervisningen fremme evnen til at forholde sig reflekterende til virksomheden og dennes betydning for den samfundsmæssige udvikling. Endelig udvikler eleverne evnen til at arbejde med grundlæggende erhvervsøkonomiske problemstillinger gennem anvendelse af fagets teori i en virkelighedsnær og international kontekst. Kernestofrelevans: virksomheden og dens omverden brancheanalyse, herunder markeds- og konkurrenceforhold organisationsstrukturer og ledelse Elevudbytte: Oplægsholder Ulrik Vagn Pedersen fik store roser. Eleverne fandt oplægget meget relevant i forhold til at se Danmark, dansk ledelse, interkulturel ledelse og motivationsproblematikker samt outsourcing, brancheanalyse og konkurrenceforhold i et virkelighedsnært perspektiv. Skype med en dansk studerende var ifølge eleverne mindre relevant for deres faglige udbytte på dagen. Relevans til eksamen: Anvendt som perspektivering til konkurrenceevne-parametre i en dansk og international konktekst (strukturel, løn og institutionel konkurrenceevne) Anvendt som grundlag for eksamination i interkulturel ledelse og organisationsstrukturer Anvendt som perspektivering til innovation som vækst- driver i Kina vs Danmark. Udfordringer: At passe ekstern oplægsholder ind i eksisterende skema. At fange studerende på Skype fra Shanghai: ramme tid og få IT til at virke. Erfaringer: Eleverne kræver faglig relevans, og er mindre interesserede i det almendannende aspekt i internationaliseringen ( gejl, som en elev kaldte Skype-mødet). 4
5 Matematik Her er tre ideer til matematikforløb, der kan laves i samarbejde med en udenlandsk klasse. a) Et forløb om matematikkens symbolsprog, hvor der helt eller delvist kommunikeres med en udenlandsk klasse via matematikkens symbolsprog. Elever (og lærer) bliver hermed bevidste om muligheder og begrænsninger ved dette sprog. Det kunne f.eks. foregå således: 1) Klasserne laver hver deres bevis som er ukendt for den anden klasse 2) Klasserne bytter beviser 3) Modtagerne tilføjer beskrivelser og forklaringer til beviset på eget sprog. b) Lade elever lave små undervisningsseancer til hinanden. Det kunne f.eks. foregå på et socialt netværk, youtube eller videokonferencer. Dette kunne være med til at belyse forskellene på matematikundervisning i forskellige lande. c) Indsamle et datamateriale til et statistikforløb. Man kunne f.eks. lave en χ 2 -uafhængighedstest og undersøge forskelle og ligheder på de to klasser. Fysik Følgende er ideer til små eksperimenter, der kun kan udføres i samarbejde med en udenlandsk klasse. a) Lave observationer af månen med en klasse bosiddende på en anden breddegrad. Dette er et lille forløb, der kunne begrænses til en enkelt lektion, hvor eleverne hjemme tager billeder af månen. Umiddelbart efter udveksles billederne med den anden klasse i den efterfølgende lektion beskriver og forklarer eleverne forskellene i månens udseende. b) Måle solhøjde og bestemme jordens radius. c) Undersøge variationer af tyngdeaccelerationen forskellige steder i verden. Sprogfag I studieretningen SP ENG kunne man finde en kontakt skole blandt latinoer i USA, fx Californien og / eller Texas. Vi bruger ofte Latino problematikken ifm SRO opgaven i 2.g Det kunne måske give det en ekstra mening, hvis eleverne har kontakt til 'cases' fra the real life. 5