SKÆR NED PÅ PØLSE OG BACON – Magasinet Sundhed
Home/Kræftens bekæmpelse/SKÆR NED PÅ PØLSE OG BACON
Hvert år rammes cirka 5.000 mennesker i Danmark af kræft i tykeller endetarm. Og hele 600 af disse kræfttilfælde kunne undgås, hvis vi helt lod være med at spise forarbejdet kød som spegepølse og bacon. Det viser beregninger fra Kræftens Bekæmpelse, som er offentliggjort i det anerkendte videnskabelige tidsskrift Cancer Epidemiology. Det forarbejdede kød bliver ofte røget, tilsat nitrit eller gennemgår andre behandlinger, der i sig selv er kræftfremkaldende. Det nye studie og den internationale kræftforskning viser en klar sammenhæng mellem risikoen for tarmkræft og indtag af det forarbejdede kød, og man bør derfor spise mindst muligt af de forarbejdede kød- og fjerkræprodukter.
Det er vigtigt at understrege, at et enkelt stykke med spegepølse i ny og næ ikke er livsfarligt, men et mindre indtag af forarbejdet kød vil klart gavne danskernes sundhed og nedsætte risikoen for tarmkræft. Og det er slet ikke så svært at ændre lidt på madvanerne, mener Gitte Laub Hansen, der er projektchef hos Kræftens Bekæmpelse: “I madpakken kan hamburgerryg, skinke, salami og hønsesalat erstattes af kartoffelmaden, æggemaden og sildemaden. Og på middagsbordet kan kylling og fiskefilet vælges frem for pølser og skinke”, siger hun.
KRÆFTRÅDGIVNING BRUGES I STØRRE OMFANG
Kræftens Bekæmpelse har 11 kræftrådgivninger, hvor kræftpatienter, pårørende og efterladte gratis kan møde op og tale med en rådgiver, deltage i samtalegrupper samt deltage i foredrag, kreative eller fysiske aktiviteter. En årsrapport fra Kræftens Bekæmpelse viser, at danskerne bruger rådgivningstilbuddene i et stigende omfang. I 2017 var der 83.349 kontakter i kræftrådgivningerne, og det er en stigning på syv procent i forhold til 2016. Samtidig er der sket en markant stigning i antallet af frivillige, der er engageret i kræftrådgivningerne. Fra 2016-2017 er der sket en stigning på 15 procent og i hele perioden 2015-2017 er stigningen på hele 49 procent. “Jeg er slet ikke i tvivl om, at det store engagement, som frivillige lægger for dagen i kræftrådgivningerne, er guld værd for kræftpatienter og pårørende,” siger Laila Walther, der er afdelingschef i Patient- & Pårørendestøtte i Kræftens Bekæmpelse.
UNGES SOLARIEBRUG
Herhjemme er modermærkekræft den mest udbredte kræftform blandt de 15-34-årige. Når unge solariebrugere får modermærkekræft, før de fylder 30 år, skyldes det i 3 ud af 4 tilfælde solariebrug. Derfor sætter Kræftens Bekæmpelse og TrygFonden i en ny kampagne fokus på, hvor farligt det er at gå i solarium. Formålet er at få unge solariebrugere til at tænke sig om en ekstra gang, inden de lægger sig ind under de kunstigt fremstillede uv-stråler.
Alt for mange kvinder dropper at blive screenet for livmoderhalskræft. Derfor valgte Region Hovedstaden at afprøve en hjemmetest, hvor kvinderne selv kan tage en prøve fra deres livmoderhals og sende den afsted til testlaboratoriet. I perioden 2014-15 sendte Region Hovedstaden et brev til 23.632 kvinder i alderen 27-65 år. Fælles for dem var, at de ikke var blevet screenet i mindst fire år. Hele 20 procent af kvinderne valgte at tage imod tilbuddet om en hjemmetest. Derudover valgte yderligere 10 procent af kvinderne at blive screenet hos deres egen læge, efter at de havde fået invitationen til hjemmetest. I alt blev 30 procent af kvinderne altså screenet. Foruden et kit til at tage prøven, fik kvinderne også et spørgeskema fra Kræftens Bekæmpelse. Her blev de blandt andet spurgt om deres livsstil og om årsagerne til, at de ikke havde deltaget i screeningen. Svarene viser, at blandt andet ubehag ved den gynækologiske undersøgelse er en væsentlig årsag til at vælge almindelig screening fra. Derudover har mange af kvinderne svært ved at få passet screening ind i en travl hverdag. Tidligere undersøgelser har vist, at kvinder, der deltager i screening, nedsætter deres risiko for at få livmoderhalskræft med mindst 80-90 procent