Send artiklen Politikere vil have klarhed om livstegn hos aborterede fostre til din ven.
Fostre, der viser livstegn efter provokeret abort, er et omr�de, hvor vi mangler viden, tal og etiske dr�ftelser. S�dan lyder det fra sundhedsministeren samt de politiske sundhedsordf�rere p� Christiansborg. foto: Iris.
Blik for mere end medicinske fakta
Overl�ge: Tilbyd spr�jte til fosteret ved sen abort
I Sundhedsstyrelsens �Vejledning om kriterier for levende- og d�df�dsel mv.� fra 2005 hedder...
abort | sundhedsminister | politikere | fostre | Christiansborg | livstegn	flexblock
Line Vaaben | 15. december 2012	Fostre, der viser livstegn efter provokeret abort, er et omr�de, hvor vi mangler viden, tal og etiske dr�ftelser. S�dan lyder det fra sundhedsministeren samt de politiske sundhedsordf�rere p� Christiansborg
Sundhedsminister Astrid Krag (SF) mener, at nye tal for antallet af fostre, der udviser livstegn efter sene provokerede aborter, rejser en r�kke etiske og sundhedsfaglige dilemmaer.	�Derfor vil jeg nu bede Sundhedsstyrelsen om at forholde sig til problematikken og blandt andet se n�rmere p� de forskellige faglige metoder, som kan benyttes ved abort,� skriver hun i en mail til Kristeligt Dagblad.L�S OGS�: Aborterede fostre f�r cpr-numreMinisterens reaktion kommer efter artikler her i avisen i g�r om, at op mod 16 procent af de sene provokerede aborter viser livstegn. Tallet g�lder alene opt�lling fra Aarhus Universitetshospital, men p� landsplan kan det svare til op imod 130 levendef�dte aborterede fostre om �ret.	Annonce
Men ministerens initiativ er ikke nok, lyder det fra sundhedsordf�rerne.De Radikales ordf�rer, Camilla Hersom, mener, at feltet skal efterforskes grundigt. Selv er hun med sine egne ord �klippefast�, n�r det g�lder, at aborterede fostre ikke b�r v�re levende efter abort:�Det er det eneste v�rdige for alle involverede. Jeg synes, det er forf�rdeligt, at vi har en abortteknik, som ikke virker. Jeg synes, livstegn hos 16 procent af de sene aborterede fostre er alt for h�jt, men jeg ville ogs� synes, at �n procent var alt for h�j. Det m� v�re en skr�kkelig situation for for�ldre, som efter tunge overvejelser f�r en provokeret abort, at st� med et foster, som ikke er d�dt. Hvis man beder om en abort, skal man ikke have et barn,� siger Camilla Hersom, der understreger, at hun bestemt hverken tror, at fagfolk eller for�ldre tager let p� sene aborter.Ordf�rere fra begge sider af folketingssalen efterlyser et samlet overblik over omfanget.Og flere peger p�, at Det Etiske R�d b�r se p� sagen. En af dem, der gerne vil have �et indspark� fra r�det, er Hans Andersen fra Venstre. Han h�fter sig is�r ved, at livstegn hos fostre udl�ser juridiske rettigheder som cpr-nummer og barsel:�Umiddelbart synes jeg, det lyder voldsomt, at livstegn efter abort udl�ser rettigheder, men mest af alt synes jeg, det er meget problematisk, hvis man har forskellig praksis p� omr�det.�Benedikte Ki�r (K) kalder feltet uhyre f�lsomt. Hendes prim�re fokus er p� for�ldrene:�For nogle for�ldre vil et foster, der udviser livstegn, v�re en mulighed for at tage afsked, hvis man er blevet n�dt til at f� en sen abort, fordi fostret er meget sygt. Og derfor er det vigtigt at hj�lpe for�ldreparret, hvis den her situation opst�r. N�r det er sagt, synes jeg, det virker lidt vilk�rligt, at visse fostres tilstand udl�ser ret til bestemte ydelser, mens andre ikke g�r. S� vi skal have en grundig � ogs� etisk � diskussion af, hvad man g�r i de her sager, og s� vurdere, om der b�r ske �ndringer i praksis.�Ordf�rer Sophie H�storp Andersen (S) ser gerne, at fagfolk kommer p� banen:�Det er et frygtelig sv�rt emne, og jeg er l�gmand. Derfor mener jeg, det er vigtigt, at de relevante fagfolk s�tter sig ned og ser p�, om vi g�r det p� den mest humane m�de i dag, eller om der er andre muligheder.�I forhold til den juridiske side af sagen kalder hun det utilsigtet, at en provokeret abort udl�ser rettigheder:�Jeg tror, nogle for�ldre vil v�re glade for anerkendelsen af, at det er et barn, og have brug for en orlov, mens andre vil f�le sig belastede af det. Men n�r man skelner ved livstegn, hvad s� med de mange procent af aborterne, som ikke f�r rettigheder? Selvom det f�ltes som et barn for for�ldrene?�, sp�rger Sophie H�storp Andersen.Sundhedsordf�rer for Dansk Folkeparti Liselott Blixt er fortaler for, at for�ldrene forud for en sen provokeret abort bliver informeret om muligheden for at give fostrene en indspr�jtning i hjertet med kalium, s� man er sikker p�, at de ikke viser livstegn efter indgrebet.�Det, synes jeg, ville v�re mere humant. Det kan jo v�re h�rdt for personalet og for kvinden at sidde med et foster, der k�mper for at leve, og som ikke f�r levet. Men jeg kunne godt t�nke mig at f� snakken med fagfolk om, hvad de mener, er bedst. Det er vigtigt, at virkeligheden kommer til politikerne. Hvis vi skal have fri abort, herunder lov til sen abort, skal vi vide, hvordan vi stiller os i den her slags situationer."
Anna, publiceret d.15/12 02:17 (for 1 �r siden)
L�s artiklen bag debatten her: Politikere vil have klarhed om livstegn hos aborterede fostre
Diskussionen er ikke s� sv�r som visse politikere gerne vil g�re den til. Det er jo ganske oplagt at et foster p� mere end 20 uger, som gisper efter vejret er meget levedygtigt. Hvis det ikke var blevet tvunget ud ved aborten ville det helt naturligt forts�tte med at leve et normalt liv. Aborten fremprovokerer afslutningen af livet, og om man g�r det med spr�jte eller p� anden m�de er lige uetisk. Det er afbrydelse af et fuldt levedygtigt og unikt liv - men det er noget som det danske samfund har m�ttet undertrykke visheden om - derfor st�r politikerne med et forklaringsproblem og et s�rdeles tungt ansvar, idet de netop tillader denne praksis.
Aborter g�r, at Asien mangler 160 millioner kvinder
�Det skal ikke v�re en selvf�lgelighed at afslutte liv�
FN vil have lettere adgang til abort i Irland