⭐Undersøgelse af adressefællesskabet mellem det Centrale Virksomhedsregister og Bygnings- og Boligregistret
Download "Undersøgelse af adressefællesskabet mellem det Centrale Virksomhedsregister og Bygnings- og Boligregistret"
1 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem det Centrale Virksomhedsregister og Bygnings- og Boligregistret Afrapportering fra projektforløb 2001 Marts 2002 CVR-kontoret, Told- og Skattestyrelsen Kort & Matrikelstyrelsen2 2 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR En undersøgelse foretaget i samarbejde mellem CVR-kontoret (Told- og Skattestyrelsen) og Kort & Matrikelstyrelsen, KMS journalnr /2001 Følgende forkortelser for registre, institutioner m.v. er anvendt i nærværende rapport: - CVR Det centrale Virksomhedsregister - CPR Det Centrale Personregister - BBR Bygnings- og Boligregistret - KRR Krydsreferenceregistret - ESR Det fælleskommunale Ejendomsdatasystem, også kaldet Ejendomsstamregistret - KMS Kort & Matrikelstyrelsen - GIS Geografisk Informationssystem3 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 3 Indhold Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR Resumé 7 Indledning Nytten af præcise og overensstemmende adresser 13 Kapitel 1 Projektets formål 17 Kapitel 2 Beskrivelse af de involverede registre produktionsenheder og bygninger 19 Produktionsenheder i CVR 19 Adresserne i Bygnings- og Boligregistret 21 Kapitel 3 Hovedresultater fra undersøgelsen 25 Landsundersøgelsen 25 Kommuneundersøgelsen 27 Resultatet for de enkelte populationer 28 Generel sammenfatning 30 Arbejdsgruppens særlige bemærkninger vedrørende de tre sidstnævnte populationer 31 Kapitel 4 Styregruppens forslag til det videre arbejde Opretning af ikke valide CVR-adresser Synliggørelse af adresseuoverensstemmelser mellem CVR og BBR Bedre information og vejledning Bedre mulighed for korrekt indberetning og registrering af adresseoplysninger i CVR Bedre mulighed for korrekt fastsættelse og registrering af adresser i BBR Tilrettelæggelse og gennemførelse af pilotprojekt for udvalgte kommuner samt evt. supplerende undersøgelser Systematisk rettelse af uoverensstemmende adresser Bedre systemsamspil, ændret regelfastsættelse mv. 41 Summary 43 Bilag 1 Kommissorium for en arbejdsgruppe til undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og KRR 49 Indledning og baggrund 49 Formål med arbejdsgruppens arbejde 49 Leverancer 50 Forudsætninger 50 Marts 20024 4 Afgrænsning af arbejdsopgaven 50 Organisering af ressourcerne (personale) 51 Fremgangsmåde med tidsplan 51 Økonomiske konsekvenser 51 Håndtering af risikofaktorer 51 Kvalitetssikring 52 Bilag til kommissoriet: Fremgangsmåde med tidsplan 52 Bilag 2 Arbejdsgrupper vedr. adressesamkøring mellem CVR og KRR 55 Projektgruppens mødeaktivitet 55 Bilag 3 Produktionsenheder i CVR 57 Definitioner 57 Afgrænsning af produktionsenhederne i CVR 57 Oprettelse og ajourføring af produktionsenheder 58 Grunddata 60 CPRs vejregister 61 Bilag 4 Adresserne i Bygnings- og Boligregistret samt Krydsreferenceregistret 63 Krydsreferenceregistret i BBR 63 Adressebestanden i krydsreferenceregistret 63 Adressebetegnelsens opbygning 65 Opbygning, dataindhold og adresser i ESR 66 Opbygning, dataindhold og adresser i BBR 68 Bilag 5 Resultater af den landsdækkende adressesamkøring mellem BBR og CVR 71 Indledning 71 Population B2. Ikke valide adresser i CVR 72 Population C2. CVR-adresser med kommunekode ukendt i BBR 72 Population D2. CVR-adresser med kommune- og vejkode som er ukendt i BBR 72 Population E2. CVR-adresser med kommune- og vejkode samt husnummer (excl. evt. bogstav) ukendt i BBR 79 Population F2. CVR-adresser med kommune- og vejkode samt husnummer inklusive eventuelt bogstav ukendt i BBR 84 Samlet konklusion på landsundersøgelsen 93 Supplerende undersøgelse: Population G2 etagebetegnelse ukendt i BBR 95 Supplerende undersøgelse: Population H2 etage samt side- eller dørnummer er ukendt i BBR 95 Bilag 6 Resultater af den kommunevise gennemgang af de enkelte uoverensstemmelser mellem adresserne i BBR og CVR 97 Præsentation af de fire kommuner 97 Datagrundlag 99 Fremgangsmåde 99 Niveau D ukendt vejkode 101 Niveau E ukendt husnummer 102 Niveau F ukendt bogstav 104 Sammenfatning af de indledende undersøgelser 106 Fordelingen af de enkelte årsagstyper 1075 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 5 Supplerende stikprøveundersøgelse 1 virksomheder på delvist bogstaverede adresser 110 Supplerende stikprøveundersøgelse 2 virksomhederne med matchende adresse 112 Eksempler fra niveau D ukendt vejkode 114 Eksempler fra niveau E ukendt husnummer 118 Eksempler fra niveau F ukendt bogstav 127 Situationstræ for niveau F ukendt bogstav 131 Situationstræ for niveau E ukendt husnummer 131 De med grå tekst markerede afsnit er ikke medtaget i denne udgave af rapporten. Marts 20026 67 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 7 Resumé IT-udviklingen giver helt nye muligheder for at behandle store datamængder hurtigt og rationelt og på tværs af eksisterende registre. Samtidig viser der sig mange nye anvendelsesmuligheder for de registrerede data, inden for både den offentlige og den private sektor. Inden for den offentlige sektor er der i dag især fokus på emnet digital forvaltning. Hertil kommer at det i dag er muligt at kombinere offentlige grunddata med fx digitale kort hvilket åbner mange nye anvendelsesområder, både kommercielt, forskningsmæssigt og administrativt. Sammenkoblingen af data på tværs af eksisterende registre kræver dog at der findes en fælles nøgle til sammenkoblingen. Det er oplagt at adressen er en sådan nøgle. Det fulde udbytte heraf opnår man dog kun hvis der er entydige adresser i de forskellige registre, både hvad angår definitioner, opbygning og indhold for de enkelte enheder. IT-udviklingen medfører således at der stilles højere krav til præcision og fuldstændighed af de adresseoplysninger der findes i de offentlige grundregistre. I IT-samfundet skal adresserne i vores registre således ikke bare sikre at posten når frem. Dette er baggrunden for et projekt der i 2001 er blevet gennemført, i samarbejde mellem Kort & Matrikelstyrelsen og CVR-kontoret i Toldog Skattestyrelsen. Projektets formål var at afklare hvor stor overensstemmelse der er mellem adresserne i det Centrale Virksomhedsregister, CVR, og adresserne i Bygnings- og Boligregistret, BBR. Herudover skulle undersøgelsen identificere eventuelle systematiske forskelle med henblik på at foreslå procedurer til fejlrettelse og forbedring af kvaliteten af de registrerede adresser i begge registre. Undersøgelsesmetoden bestod i en samkøring af adresseoplysningerne for samtlige aktive produktionsenheder i CVR med alle adresseoplysninger i BBR. Med den anvendte metode belyses samtidig adresseoplysningerne for de juridiske enheder i CVR, da disse altovervejende er sammenfaldende med mindst én produktionsenhed. Herefter blev de fundne resultater gennemgået, analyseret og kategoriseret nøjere. De to involverede registre anvender begge det officielle danske adresseformat, opbygget omkring kommunekode, vejkode og husnummer som tillige anvendes af CPR-systemet. Dette fælles udgangspunkt har gjort det til en relativt let teknisk opgave at foretage samkøringen som omfattede i alt ca adresser fra CVR og ca. 2,2 mio. adresser fra BBR. Marts 20028 8 Samkøringen blev gennemført i flere omgange med et stadigt højere detaljeringsniveau. I første omgang sammenlignedes registeradressernes kommunekoder, og herefter blev vejkoder, husnumre uden bogstaver og til sidst den fulde adressebetegnelse inklusive eventuelle husnummerbogstaver inddraget. Hovedresultaterne er gengivet i Figur 1. Som det ses, er der for 94% af adresserne tale om fuld overensstemmelse mellem CVR og BBR, når man foretager en sammenligning af de komplette adresser. Der er dermed allerede på nuværende tidspunkt gode muligheder for at anvende adresseoplysninger på tværs af registrene. Hovedresultat af undersøgelsen I alt ca adresser blev undersøgt 94% af adresserne stemmer overens Figur 1: Et hovedresultat fra adressefællesskabsundersøgelsen 6% af adresserne stemmer ikke overens Det er formålet med arbejdet at skabe en endnu højere overensstemmelse, så der kan ske en reduktion af de 6% af adresserne der ikke stemmer overens. Ialt er der ca produktionsenheder i CVR hvor der ikke findes en matchende adresse i BBR. De fundne 6% adresseuoverensstemmelser fordeler sig på fire populationer idet ca. 0,5% udgøres af ikke-valide CVR-adresser, 0,1% af ukendte vejkoder, knap 2% af ukendte husnumre (excl. bogstav) og endelig ca. 3,5% af adresser, hvor den fulde betegnelse inklusive bogstaver ikke matcher et tilsvarende fuldstændigt husnummer i BBR. Figur 2 viser fordelingen af de ca uoverensstemmelser på de fire populationer. På baggrund af erfaringerne fra den landsdækkende samkøring blev fire kommuner udvalgt til en nærmere analyse. Valget af de fire kommuner skete på baggrund af et ønske om en spredning på landsdele, på by- versus landkommuner, på størrelse m.m. Kommunerne Frederiksværk, Glostrup, Odense og Vejen blev udvalgt til den kommunale analyse. Som en del af den nærmere undersøgelse af de fire kommuner blev CVR-oplysningerne og BBR-adresserne lagt ind i et geografisk informationssystem (GIS) sammen med bl.a. det digitale matrikelkort, et topografisk kort og andre geografiske data fra Kort & Matrikelstyrelsen. Herved blev det muligt at visualisere alle de fundne uoverens-9 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 9 Ikke overensstemmende CVR-adresser fordelt på de fire største populationer Figur 2: Fordeling af adresseuoverensstemmelser 0 B2:Ikke-valid CVRadresse D2: Ukendt vejkode E2: Ukendt husnummer F2: Kendt husnummer, men ukendt husbogstav stemmelser og inddele de fejlbehæftede adresser i forskellige kategorier. Inden for hver kategori blev der fundet en række eksempler som derefter blev analyseret nærmere. Som et resultatet af kommuneundersøgelsen blev det således muligt at inddele de uoverensstemmende adresser i fire årsagstyper: - Verserende byggesag eller anlægsarbejde: Uoverensstemmelsen skyldes en verserende byggesag eller et anlægsarbejde som resulterer i en tidsmæssig forskydning mellem CVR-indberetningen og den pågældende ejendoms- eller bygningsregistrering hos kommunen. - Adressen mangler i BBR på grund af gældende BBR-regler: Uoverensstemmelsen skyldes at BBRs regler ikke stiller krav om at kommunen registrerer mere end én adresse til en bygning selvom der faktisk findes mere end én adresse. - Fejl i BBR eller ESR: Uoverensstemmelsen skyldes at kommunen ved en fejl har registreret ejendommen eller bygningen med en forkert eller ufuldstændig adresse, eller at den pågældende ejendom eller bygning slet ikke er registreret i ESR eller BBR. - Fejl i CVR-adresse: Uoverensstemmelsen skyldes at den pågældende virksomhed er registreret i CVR med en fejlagtig eller ufuldstændig adressebetegnelse, dvs. kommunekode, vejkode eller vejnavn samt husnummer incl. bogstav. Endelig resulterede de nærmere undersøgelser i en skønsmæssig opgørelse over hvorledes de i alt ca fundne uoverensstemmelser fordeler sig på de fire nævnte årsagstyper (Figur 3). Marts 200210 10 Ikke overensstemmende CVR-adresser fordelt på populationer og skøn over sandsynlige årsagstyper Sandsynlige årsagstyper: Fejl i CVR Fejl i BBR Gæld. BBR-regler Vers. byggesag Ikke valide CVR-adr Figur 3: Fordeling af årsager til adresseuoverensstemmelserne (skøn baseret på foreløbige undersøgelser). 0 B2:Ikke-valid CVRadresse D2: Ukendt vejkode E2: Ukendt husnummer F2: Kendt husnummer, men ukendt husbogstav Den skønsmæssige opgørelse peger på at de to midterste årsagstyper der kan henføres til reglerne omkring BBR eller fejl i BBR, er dominerende i population E2, der omfatter CVR-adresser med et husnummer som ikke findes i BBR. Omvendt viser opgørelsen at den sidste årsagstype der omhandler egentlige fejl eller mangler i CVR, er dominerende i population F2 som omfatter CVR-adresser inkl. evt. bogstav der ikke matcher en tilsvarende fuldstændig adressebetegnelse i BBR. Med udgangspunkt i resultaterne fra såvel den landsdækkende som undersøgelse som undersøgelsen af de fire kommuner, har parterne bag projektet formuleret ialt otte forslag som alle har til formål at forbedre kvaliteten af adresseregistreringen og overensstemmelsen mellem CVR og BBR. I første omgang peges på: - at der igangsættes en opretning af de fundne ikke-valide adresseoplysninger i CVR - at der indføres en systematisk fremfinding og synliggørelse af alle ikke-overensstemmende adresser, fx ved hjælp af periodiske samkøringer af adresserne i BBR og CVR - at der igangsættes en informationsindsats over for såvel dataleverandører som kommuner og virksomheder, bl.a. om hvilke krav der stilles til en korrekt adresse, og hvorfor pålidelige adresseoplysninger er nødvendige - at der indføres forskellige justeringer og forbedringer af indberetningsformularer, skærmbilleder mv. som gør det lettere at registrere fuldstændige adresseoplysninger i CVR og i BBR.11 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 11 Dernæst foreslås at parterne, gerne i løbet af 2002: - tilrettelægger og gennemfører et pilotprojekt for nogle udvalgte kommuner, bl.a. med henblik på at indhøste erfaringer og fremfinde rationelle rutiner til identifikation og rettelse af fejlagtigt registrerede adresser. Endelig foreslås det at resultaterne fra det gennemførte pilotprojekt bruges til: - at igangsætte en egentlig systematisk rettelse af uoverensstemmelser mellem CVRs og BBRs adresser for hele landet - at etablere et tættere systemmæssigt samspil mellem CVR og BBR i form af overførsler af data, validering mod hinandens registre samt eventuelle ændringer i de regler og procedurer der er gældende. Marts 200212 1213 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 13 Indledning Nytten af præcise og overensstemmende adresser Adresserne et fælles sprog Adresserne dvs. by, vejnavn, husnummer og evt. bogstav udgør det fælles sprog vi bruger når vi skal beskrive beliggenheden af en bestemt bygning, virksomhed, bolig eller institution. Præcise adresseoplysninger er i mange situationer en forudsætning for pålidelig kommunikation hvad enten vi taler sammen person til person, bruger papir eller kommunikerer digitalt gennem moderne ITsystemer. Før i tiden blev adresserne primært brugt af postvæsenet og andre der havde brug for at aflevere varer eller komme på besøg hos den enkelte husstand eller bygning. Andre vigtige samfundsfunktioner som politi, brandvæsen og ambulance var og er stadig helt afhængige af adressen og de synlige vejnavne- og husnummerskilte, når de skal finde frem til fx "Erhvervsparken 117B", hvor der er anmeldt et indbrud eller en ulykke. Adresser i anvendelse Med indførelsen af EDB kom adresserne i anvendelse som rent elektroniske data, ikke mindst i de store offentlige registre. Resultatet var meget store rationaliseringsgevinster, fx når man skulle udskrive kuverter og adresselabels til postvæsenet. Hvad der før i tiden tog uger, kunne nu klares på få timer. Adressen i IT-samfundet I det moderne IT-samfund får adresserne imidlertid endnu en dimension som en fælles datanøgle der gør det muligt at kombinere oplysninger fra forskellige grundregistre og IT-systemer. De tre store, offentlige basisregistre CPR, CVR og BBR indeholder grunddata om landets borgere, virksomheder, bygninger og ejendomme. På grundlag af disse basisregistre er der i Danmark skabt en ITinfrastruktur der er enestående i forhold de fleste andre europæiske lande. Entydige nøgler Ved at anvende de entydige nøgler der er defineret i hvert af grundregistrene (CPR-nummer, CVR-nummer og bygnings-/ejendomsnummer) kan andre myndigheder og institutioner opbygge specialiserede løsninger til såvel administrative formål som til statistik og forskning. Skal man imidlertid udtrække og sammenstille informationer på tværs af grundregistrene, må man benytte en entydig, fælles nøgle der går igen i hvert af de pågældende registre. Adressen udgør en sådan fælles datanøgle. Forudsætning for nyttiggørelse af grunddata En virkelig nyttiggørelse af det danske fundament af grunddata afhænger således af om en tværgående samkøring af data er mulig, Marts 200214 14 hvilket igen afhænger af kvaliteten af de fælles datanøgler. Når det lykkes kan man afdække sammenhænge som ellers er skjult, og opnå viden som det ville være kompliceret eller endog umuligt at opnå på anden måde. Figur 4: Fælles datanøgler skaber sammenhæng i de offentlige grunddata. Sammenstillinger Ved hjælp af de to datanøgler CPR-nummeret og adressen vil man fx kunne sammenstille data om befolkningens sundhedstilstand og forbrug af medicin med data om uddannelse, bolig, indkomst, arbejdssted mv. Resultatet af en sådan analyse kunne være ny og værdifuld viden om fx arbejds- eller miljørelaterede sygdomme. Undersøgelser der på denne måde baserer sig på samkøring af eksisterende grunddata, er naturligvis langt hurtigere og billigere at udføre end undersøgelser som udføres på basis af en selvstændig dataindsamling med opbygning og vedligeholdelse af egne grundregistre. Selv om reglerne for behandling af personoplysninger under alle omstændigheder skal iagttages, er den første fremgangsmåde også ud fra dette hensyn at foretrække, fordi man i videst mulig omfang undgår at opbygge parallelle registre med personhenførbare eller andre følsomme oplysninger. Den private sektor Når reglerne for behandling af personoplysninger respekteres, kan også den private sektor drage fordel af samkøringer af data fra forskellige offentlige registre. Eksempelvis vil ejendomsmæglere, banker og forsikringsselskaber være i stand til at afgive langt mere præcise og nuancerede opstillinger og tilbud til deres kunder hvis de kombinerer kundeoplysningerne med ejendoms-, bygnings- og virksomhedsoplysninger, sammenknyttet med fx digitale kort og generelle baggrundsdata om de forskellige dele af landet. Allerede i dag anvendes de generelle data i CVR til direct marketing og til forskellige former for markedsanalyser. Sådanne kampagner vil kunne blive mere præcise og målrettede ved inddragelse af data fra andre registre.15 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 15 Beredskab, alarmering og transportopgaver Adressen udgør en tilsvarende central datanøgle i en række af de ITsystemer der anvendes af så centrale funktioner som politi, brandvæsen og ambulancer. I stadig stigende grad baserer alarmcentraler, vagtcentraler, taxiselskaber, trafikselskaber og transportvirksomheder sig af adressedata fra de offentlige registre der vises på digitale kort. Også på dette område er pålidelige og overensstemmende adresser en forudsætning for at en akut indsats kan prioriteres, således at det nærmeste køretøj kan nå hurtigst muligt frem. Hertil kommer at fx politi og brandvæsen ved brug af en pålidelig adressenøgle hurtigt vil kunne hente supplerende oplysninger om en bygnings størrelse, konstruktion og beliggenhed på ejendommen. Allerede på alarmcentralen vil man kunne overføre elektroniske oplysninger om hvilke virksomheder og eventuelle beboere der findes i bygningen, om nabobygninger, nabovirksomheder eller fx børneinstitutioner, som det er særligt vigtigt at tage hensyn til. Præcise adresser er en forudsætning De nævnte eksempler illustrerer betydningen af at der findes en entydig og præcis adressedefinition på tværs af de offentlige grundregistre. Samtidig skal der være en meget høj overensstemmelse mellem de adresseoplysninger der er registreret for hver virksomhed, person og bygning eller ejendom. Uden disse to forudsætninger vil samkøringer og anvendelse af data på tværs af registre blive besværliggjort i værste fald umuliggjort. I dag skal en adresse således ikke længere bare sikre, at posten når frem. IT-udviklingen giver os helt nye muligheder for at behandle store datamængder hurtigt og rationelt hvis vi anvender adressen som en tværgående nøgle. IT-udviklingen gør det muligt at kombinere adressebaserede oplysninger med et digitalt kort og tilbyde borgeren større sikkerhed og bedre service. Kravet er blot at kvaliteten af de anvendte adressedata skal være tilstrækkelig høj. Dette er baggrunden for den nærværende undersøgelse af de adresser der findes i de to grundregistre CVR og BBR. Undersøgelsens mål er at belyse sammenhængen og overensstemmelsen i adresserne, at analysere de uoverensstemmelser der findes og at pege på metoder til at opnå en endnu bedre kvalitet og overensstemmelse i registrenes adressedata. Det er samtidig vigtigt at pege på at allerede på nuværende tidspunkt er der fuld overensstemmelse mellem knap 94% af adresserne i CVR og BBR. Såfremt der ses bort fra bogstaver er overensstemmelsen på knap 98%. Der er på denne baggrund allerede på nuværende tidspunkt gode muligheder for samkøring af data fra de to registre. Marts 200216 1617 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 17 Kapitel 1 Projektets formål Nærværende rapport dokumenterer og sammenfatter de erfaringer der er opnået i forbindelse med et adresseprojekt gennemført af Toldog Skattestyrelsen (CVR-kontoret) og Kort & Matrikelstyrelsen. Udgangspunktet for projektet har været beliggenhedsadresserne for produktionsenhederne (og dermed også for langt hovedparten af de juridiske enheder) i Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) der administreres af Told- og Skattestyrelsen, og adresserne i BBR-systemet, administreret af Kort & Matrikelstyrelsen. Initiativ til projektet Det konkrete initiativ til gennemførelse af projektet blev taget af Kort & Matrikelstyrelsen i begyndelsen af 2001 på baggrund af en henvendelse fra et forsikringsselskab. Det pågældende forsikringsselskab har udviklet en Internetapplikation der anvender diverse adressedata og digitale kort til fastsættelse af forsikringspræmier. Forsikringsselskabet ønskede at udvide applikationen ved inddragelse af data fra bl.a. CVR og var derfor interesseret i at få en vurdering af overensstemmelsen mellem adresserne i de to registre. Projektet er blevet gennemført i samarbejde mellem Told- og Skattestyrelsen og Kort & Matrikelstyrelsen. Der har i perioden 28. februar 2001 til 12. oktober 2001 været afholdt 6 møder i styregruppen. Rapporten er afsluttet marts Formål Forløb Projektets formål har været at samkøre adresserne i henholdsvis CVR og BBR med henblik på at opnå viden om: - definitoriske forskelle på adresserne i de to registre - overensstemmelsen mellem adresserne i de to registre forstået som andelen af adresser, der er ens i de to registre - eventuelle systematiske forskelle på adresserne i de to registre og forklaringer herpå - hvilke tiltag der vil kunne forbedre kvaliteten af de registrerede adresser i de to registre og forbedre overensstemmelsen mellem de to registre. Forløbet af analysen har været følgende: - en afdækning af adressedefinitioner i de to registre og en analyse af kilder til adresseoplysninger i de to registre - en landsdækkende samkøring af adresserne med henblik på en vurdering af den overordnede konsistens af adresserne i de to registre. Denne samkøring er foretaget ad flere omgange med stadigt mere præcise adressedefinitioner for at kunne vurdere, hvor uoverensstemmelserne optræder og hvor alvorlige de er. Der blev i dette trin desuden inddraget en række deskriptive data fra såvel CVR som BBR - en samkøring af adresserne i fire kommuner med henblik på en nøjere analyse af de konstaterede inkonsistenser og en opdeling af de uoverensstemmende adresser i forskellige kategorier med hver Marts 200218 18 deres årsagsforklaring. Udvælgelsen af de fire kommuner skete på baggrund af de landsdækkende adressesamkøringer. På dette niveau blev yderligere adressedata i form af bl.a. digitale kort inddraget. Med udgangspunkt i de gennemførte analyser og de konklusioner, der blev draget, er der formuleret en række forslag til forbedring af adressekvaliteten i såvel CVR som BBR. Forslagene kan inddeles i tre hovedgrupper: - konkrete anbefalinger til forbedringer af de enkelte registre, både i relation til indsamling af data, den tekniske opbygning af registrene og fremtidige konkrete projekter og analyser - anbefalinger vedrørende ændringer af lovgivning, procedurer og retningslinier for opdatering af registrene - information til såvel direkte brugere af data fra de enkelte registre som til de personer der på den ene eller anden måde skaber de data der indgår i registrene. Rapporten er inddelt i fire kapitler samt en række bilag: - Kapitel 1 (nærværende kapitel) indeholder en beskrivelse af det gennemførte projekt og baggrunden for gennemførelsen af projektet. - Kapitel 2 indeholder en beskrivelse af de to registre og deres dataindhold med særligt fokus på adresserne. Mere uddybende beskrivelser kan findes i bilag 3 (CVR) hhv. bilag 4 (BBR). - Kapitel 3 indeholder en gennemgang af dels de gennemførte landsdækkende samkørsler af adresserne (en mere uddybende og detaljeret gennemgang af landsundersøgelsen findes som bilag 5 til rapporten), dels de gennemførte analyser af fire udvalgte kommuner (en mere uddybende og deltaljeret gennemgang af analysen af de fire kommune findes i bilag 6). Herunder redegøres også for valget af netop disse fire kommuner. - Kapitel 4 indeholder konklusionerne fra analyserne og giver en række anbefalinger til det videre arbejde med at forbedre kvaliteten af de registrerede adresser. - Som bilag 1 til rapporten er optaget kommissoriet for projektet, og som bilag 2 en oversigt over medlemmerne af styregruppen hhv. arbejdsgruppen for projektet. - Som bilag 3 til og med 6 er som tidligere nævnt optaget de uddybende beskrivelser der har dannet udgangspunkt for kapitlerne i rapporten.19 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 19 Kapitel 2 Beskrivelse af de involverede registre produktionsenheder og bygninger Produktionsenheder i CVR Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) er oprettet iht. bestemmelserne i lovbekendtgørelse nr. 598 af 22. juni Registret blev sat i drift i oktober 1999 og administreres af Told- og Skattestyrelsen. Data i CVR vedligeholdes primært af de fire dataleverandører Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, Arbejdstilsynet, Told- og Skattestyrelsen og Danmarks Statistik. Formålet med CVR er at sikre en éntydig identifikation af virksomheder samt at registrere grunddata. Derved sikres administrative lettelser. I CVR registreres samtlige virksomheder, dvs. juridiske enheder, i Danmark og de dertil knyttede produktionsenheder. Definition af produktionsenheder Karakterisering af produktionsenheder Produktionsenhederne i CVR er defineret som de aktiviteter som den juridiske enhed udøver. Til hver aktivitet er knyttet en fysisk adresse. I CVR har hver juridisk enhed tilknyttet mindst én produktionsenhed. Dette indebærer at der i forbindelse med oprettelse af en juridisk enhed bliver oprettet en produktionsenhed med de data der findes på den juridiske enhed, herunder adressen. En meget stor del af produktionsenhederne, og dermed også disses adresser, stammer fra de juridiske enheder. Derudover opretter både Danmarks Statistik, Arbejdstilsynet og CVR-kontoret manuelt produktionsenheder i CVR, bl.a. på baggrund af kontakt til de juridiske enheder og produktionsenhederne. En analyse af adresser på produktionsenheder afspejler dermed også adresserne på de juridiske enheder, jf. nedenfor. En produktionsenhed karakteriseres på følgende måde: - den er en organisatorisk afgrænset del af en juridisk enhed - den ligger på én adresse - den producerer én eller overvejende én slags varer eller tjenesteydelser. Denne karakteristik indebærer at det skal være muligt at adskille og afgrænse den enkelte produktionsenhed fra resten af den juridiske enhed. Denne afgrænsning går i første omgang på det geografiske, at der er tale om fysisk adskilte adresser, men andre kriterier anvendes også, fx skal der normalt entydigt kunne henføres beskæftigelse eller omsætning til den enkelte produktionsenhed, og aktiviteten på den enkelte produktionsenhed skal have et vist omfang og en vis permanens. Hver produktionsenhed i CVR tildeles et entydigt og unikt registreringsnummer, det 10-cifrede P-nummer, der følger produktionsenheden fra den starter til den ophører, uanset tilknytningen til juridiske enheder. Der skal derfor ved hver ændring af en produktionsenhed eller dens aktiviteter ske en vurdering af om der er tale om den samme produktionsenhed, eller om der er sket så store ændringer at der er tale om en ny produktionsenhed. Dette skal principielt ske på Marts 200220 20 baggrund af en vurdering af produktionsapparatet, arbejdskraften og kundegrundlaget. Da denne vurdering ikke i praksis er muligt er der udviklet et sæt af maskinelle kontroller, der aktiveres i forbindelse med enhver opdatering af en produktionsenhed, og som går under betegnelsen fastholdelse af produktionsenheder over tid. Kontrollerne anvender oplysninger om beliggenhedsadresse og hovedbranche til at vurdere hvorvidt den påtænkte opdatering kan ske, uden at der samtidig skal ske et skift af produktionsenhed. Produktionsenhedernes adresser angiver den fysiske placering af den produktion der foregår, hvorimod adresserne for de juridiske enheder i visse tilfælde er administrationsadresser der ikke behøver at være sammenfaldende med produktionsadressen. Når data fra CVR skal anvendes i kombination med geografiske data, herunder kort, er det typisk den fysiske placering af produktionen der er interessant. Dette gælder fx for en lang række af de administrative anvendelser af de sammenstillede data tilsyn, miljø- og trafikplanlægning, planlægning af infrastruktur mv. Dertil kommer at adresserne for bygningerne i BBR afspejler den fysiske placering af bygningerne, hvorfor de bør sammenlignes med de fysiske placeringer af virksomhederne og ikke den administrative placering. Derfor anvendes adresser for produktionsenhederne og ikke de juridiske enheder. Da der i langt de fleste tilfælde er sammenfald mellem adresserne, vil man via denne metode alligevel få en indikation af kvaliteten af adresserne også for de juridiske enheder. Adresser Der opereres i CVR med tre adressetyper for produktionsenheder: - beliggenhedsadresse - postadresse - postboksadresse. Hvor de to sidste er rene forsendelsesadresser, er det beliggenhedsadressen der angiver den fysiske beliggenhed af produktionsenheden, dvs. værkstedet, kontoret, butikken, landbruget osv. Derfor er det beliggenhedsadressen der er anvendt i hele forløbet. Der er et krav om at der altid registreres en beliggenhedsadresse for en produktionsenhed i CVR. Samtlige adresser i CVR valideres mod CPRs vejregister, men ikke-valide adresser opdateres alligevel i CVR. En adresse defineres som CPR-valid, såfremt kombinationen af kommunekode, vejkode og husnummer_fra findes i CPRs vejregister. En beskrivelse af CPRs vejregister findes i bilag 3. En CPR-valid adresse i CVR indeholder følgende felter: - kommunekode - kommunenavn - vejkode - vejnavn_langt - vejnavn_kort - husnummer_fra21 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 21 - bogstav_fra - husnummer_til - bogstav_til - etage - sidedør - postnummer - postdistrikt - postboks. Kommunekode, vejkode og husnummer_fra er obligatoriske data for en CPR-valid adresse i CVR. Kommunenavn, vejnavn_langt, vejnavn_kort og postdistrikt findes ved opslag i tabeller ved hjælp af de obligatoriske adressedata. Adresserne i Bygnings- og Boligregistret Bygnings- og Boligregistret, BBR, blev oprettet ved lov i 1977 som det offentlige basisregister for alle bygninger og boliger i landets 275 kommuner. BBR vedligeholdes og ajourføres af kommunerne og omfatter således hele landet, bortset fra de områder (bl.a. Ertholmene) der ligger uden for den kommunale inddeling. Den daglige ajourføring af BBR baserer sig dels på ejeroplysninger, dels på kommunens egne oplysninger som indhentes i forbindelse med sagsbehandling, vurdering og besigtigelse. BBRs oplysninger er inddelt i tre niveauer som ajourføres hver for sig: ejendoms-, bygnings- og enhedsniveau, se Figur 5. Ejendom Bygning Figur 5: Illustration af BBRs tre niveauer [Daugbjerg og Hansen, 2000: Ejendomsdata]. Bolig-/erhvervsenhed Ejendomsniveau Ejendomsniveauet i BBR omfatter oplysninger om alle bebyggede ejendomme. BBR anvender samme ejendomsbegreb som det kommunale Ejendoms-stamregister (ESR). For hver ejendom i BBR registreres en adresse, ejendomsadressen, samt en række tekniske og størrelsesmæssige oplysninger. Marts 200222 22 Bygningsniveau Enhedsniveau Bygningsniveauet i BBR omfatter oplysninger om samtlige bygninger uanset deres anvendelse til boligformål, institution, erhverv, sommerhus e.l. For hver bygning registreres et bygningsnummer (løbenummer inden for ejendommen), en bygningsadresse samt en række detaljerede oplysninger om bl.a. størrelse, konstruktion, indretning og anvendelse. Enhedsniveauet omfatter mere detaljerede oplysninger om samtlige boliger ( BBR boligenheder ) samt visse erhvervslejemål o.l. ( BBR erhvervsenheder ). En BBR bolig- eller erhvervsenhed er defineret som " et sammenhængende areal i en bygning og hvortil der er selvstændig adgang med tilknyttet adresse." Enheder i BBR er således defineret fysisk og funktionelt som en bestemt, afgrænset del af en bygning og må ikke forveksles med CVRs juridiske enheder eller produktionsenheder (p-enheder). BBR-loven bestemmer at alle boligenheder skal registreres på BBRs enhedsniveau. Bygninger der anvendes til blandet bolig- og erhvervsformål, skal ligeledes opdeles i enheder således at hver enkelt boligog erhvervsenhed kan registreres. Hvis en bygning ikke indeholder boliger eller består af mindre end 5% boligareal, har kommunen derimod ikke pligt til at opdele erhvervs-andelen af bygningen i enheder og registrere disse i BBR. Det betyder bl.a. at bygninger der udelukkende anvendes til erhvervsformål eller institutioner o.l., kun sjældent er opdelt i erhvervsenheder. Oplysninger om disse bygninger registreres derfor kun på BBRs bygningsniveau. For hver BBR bolig- eller erhvervsenhed registreres enhedens adresse, inklusive eventuel angivelse af etage- og side- eller dørnummer samt en række detaljerede oplysninger om arealer, indretning, tekniske installationer mv. BBRs adressetabel Adresseoplysningerne i BBR består af de adresser som registreres på hvert af de tre niveauer. I det tilhørende "Krydsreferenceregister" (KRR) overføres alle BBRs adresser til en særlig adressetabel der tillige indeholder de adresser som kommunen har registreret i vurderingsregistret ESR (dets oprindelige navn var "Det fælleskommunale Ejendomsdatasystem", men kaldes fortrinsvis for "Ejendomsstamregistret"). Alle adresser i BBR, ESR og KRR registreres efter de samme officielle regler og identifikationer som også anvendes i CPR-systemet og i CVR, dvs. i form af en kommunekode, vejkode, husnummer inklusive eventuelt bogstav, samt eventuel etage- og/eller sideangivelse. Adressetabellen i KRR indeholder således den samlede mængde adresser fra BBRs bebyggede ejendomme, bygninger og enheder såvel som adresserne på de ubebyggede ejendomme mv. der alene23 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 23 er registreret i ESR. I alt findes der ca. 2,2 mio. adgangsadresser i KRR, dvs. til og med husnummeret. Hertil kommer enhedsadresserne der tillige medtager etage- og sideangivelserne. I nærværende undersøgelser er det KRRs adressetabel der som den mest komplette samling af adresser er anvendt som sammenligningsgrundlag for adresserne i CVR. Manglende adresser i BBR Manuelle adresser I forbindelse med undersøgelsen er det især af betydning at den manglende registrering af BBR-enheder i erhvervs- og institutionsbygninger medfører, at der for hver bygning kun registreres en enkelt adresse. En erhvervsbygning med flere selvstændige adgangsveje som har hvert deres husnummer, fx "Fabriksparken 12, 14 og 16" eller "Industrivej 7A, 7B og 7C", er således kun registreret med det ene husnummer som kommunen har fastsat som bygningsadressen typisk udpeges det laveste husnummer hertil, dvs. "Fabriksparken 12" hhv. "Industrivej 7A". For sådanne erhvervsejendomme vil BBR og dermed KRRs adressetabel således ikke indeholde samtlige de adresser der faktisk findes, og som eventuelt er registreret andetsteds, fx som beliggenhedsadresser for p-enheder i CVR. Kommunen kan dog under alle omstændigheder beslutte at foretage en supplerende registrering af de øvrige adresser der hører til bygningen. I så fald foretages registreringen direkte i Krydsreferenceregistret i form af en såkaldt manuel adresse. Det er et af formålene med nærværende projekt at undersøge omfanget af dette specielle problem og eventuelt anbefale mulige løsninger. Manglende hjemmel Det er desuden af betydning at kommunalbestyrelsen hidtil ikke har haft nogen klar hjemmel til at fastsætte og registrere husnumrene i modstrid med grundejerens ønske, inden for større erhvervs- og institutionsbebyggelser som typisk kan bestå af en række enkeltbygninger der er eller burde være adresseret selvstændigt. I kombination med den manglende pligt til enhedsregistrering har denne manglende hjemmel som adressemyndighed over for erhvervsog institutionsbebyggelser bevirket en tendens til at kommunen alene registrerer en enkelt adresse pr. erhvervsejendom eller institution. Ny BBR-lov Med den seneste ændring af Lov om Bygnings- og Boligregistrering, som er trådt i kraft 1. juli 2001, har kommunalbestyrelsen opnået den nødvendige hjemmel. Kommunen vil fremover efter en forudgående forhandling med grundejeren suverænt kunne fungere som adressemyndighed og fastsætte såvel vejnavne som husnumre efter de almindelige regler, også når det sker inde på privat ejendom. Marts 200224 2425 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 25 Kapitel 3 Hovedresultater fra undersøgelsen Arbejdsgruppens konkrete undersøgelser har været delt to: - En landsundersøgelse der omfattede hele adressepopulationen for CVRs produktionsenheder og hele adressepopulationen i de kommunale adresseregistre der findes samlet i det såkaldte Krydsreferenceregister (KRR) hørende til BBR-systemet. - En kommuneundersøgelse hvor fire kommuner og de tilhørende adresser i CVR og BBR blev udvalgt som genstand for en mere detaljeret undersøgelse. Landsundersøgelsen Den landsdækkende undersøgelse af adresserne i Bygnings- og Boligregistret (BBR) og Det Centrale Virksomhedsregister (CVR) er i sin helhed beskrevet i bilag 6. Undersøgelsen omfattede alle adresser i de to registre. Udgangspopulation Som udgangspopulation blev der anvendt et udtræk af samtlige, aktuelt aktive beliggenhedsadresser for de ca aktive produktionsenheder i CVR. Heroverfor blev der foretaget et udtræk af samtlige ca. 2,2 mio. adgangsadresser fra BBR (Krydsreferenceregistret), dvs. adressebetegnelserne for samtlige ejendomme, bygninger og opgange. At CVR-udtrækket kun omfattede godt 0,5 mio. adresser, sammenlignet med BBR-udtrækkets 2,2 mio. adresser, skyldes at BBR registrerer alle adresser i landet, dvs. både adresser på erhvervsejendomme og -bygninger og adresser på boliger, institutioner, tekniske anlæg, sommerhuse m.m. Samkøringsprocessen blev herefter udført gennem fem trin, således at der for hvert trin blev udskilt et antal CVR-adresser der ikke matchede en adresse i BBR. Disse fem afvigende populationer er benævnt B2, C2, D2, E2 og F2: - B2: Ikke-valide CVR-adresser - C2: CVR-adressens kommunekode er ukendt i BBR - D2: CVR-adressens vejkode er ukendt i BBR - E2: CVR husnummer (eksklusive evt. bogstaver) er ukendt i BBR - F2: CVR husnummer er ukendt i BBR, når begge steder inkluderer eventuelle bogstaver i husnummeret. Det samlede resultat Det samlede resultat af landsundersøgelsen var at 93,8% af de i alt adresser for en CVR P-enhed var i overensstemmelse en adresse i BBR. Omvendt betyder det at 6,2% af P-enhederne (svarende til ca stk.), havde en ikke-valid adresse eller en adresse der ikke passede med en BBR-adresse. Marts 200226 26 Det generelle billede der tegner sig efter landsundersøgelsen, er således at der allerede på nuværende tidspunkt er en relativt god overensstemmelse mellem adressepopulationerne i CVR og BBR. Som det ses af Tabel 1 herunder, viser landsundersøgelsen endvidere at den altovervejende del af de fundne uoverensstemmelser fordeler sig i de to sidstnævnte populationer E2 og F2 der som nævnt omfatter adresser hvor husnumre eksklusive hhv. inklusive bogstaver ikke matcher hinanden. De to populationer udgør hhv. ca. 30% og 60% af hele fejlmængden. Tabel 1: Antal og relativ fordeling af de afvigende populationer Pop Beskrivelse Antal % B2-F2 Ikke-valide og uoverensstemmelser i alt % B2 Ikke-valide CVR-adresser jf. CPR-vej ca. 10% C2 CVR-adr. m. kommunekode ukendt i BBR 21 < 0,1% D2 CVR-adr. m. komm./vejkode ukendt i BBR 554 <2% E2 CVR-adr. m. vejkode+husnr. ukendt i BBR ca. 30% F2 CVR-adr. vejkode+husnr.+bogst. ukendt i BBR ca. 60% Fem årsagstyper I landsundersøgelsen er hver enkelt af de afvigende populationer analyseret og karakteriseret nærmere, og der er opstillet og beskrevet mulige årsager til at uoverensstemmelserne findes. For de sidste tre populationer er der således opstillet fem mulige årsagstyper: - Verserende byggesag eller anlægsarbejde: Uoverensstemmelsen skyldes en verserende byggesag eller et anlægsarbejde som resulterer i en tidsmæssig forskydning mellem CVR-indberetningen og den pågældende ejendoms eller bygnings registrering hos kommunen. - Adressen mangler i BBR på grund af gældende BBR-regler: Uoverenstemmelsen skyldes at reglerne for Bygnings- og Boligregistret ikke stiller krav om at kommunen registrerer mere end én adresse til en bygning, selvom der faktisk findes mere end én adresse. - Fejl i BBR eller ESR: Uoverenstemmelsen skyldes at kommunen ved en fejl har registreret ejendommen eller bygningen med en forkert eller ufuldstændig adresse, eller at den pågældende ejendom eller bygning slet ikke er registret i ESR eller BBR. - Fejl i CVR-adresse: Uoverensstemmelsen skyldes at den pågældende virksomhed er registreret i CVR med en fejlagtig eller ufuldstændig adressebetegnelse, dvs. kommunekode, vejkode eller vejnavn samt husnummer inklusive evt. bogstav. - Usikker virksomhedsadresse: Det er usikkert om virksomhedens korrekte beliggenhedsadresse er som angivet i CVR eller BBR.27 Undersøgelse af adressefællesskabet mellem CVR og BBR 27 Som et led i landsundersøgelsen er der endvidere foretaget en særlig analyse af problemerne med hensyn til at matche husnumre inklusive bogstaver (jf. population, F2). Analysen der er gengivet i bilag 5 på s.85ff, peger på at det faktiske antal af CVR-adresser der ikke matcher den korrekte adresse i BBR, efter al sandsynlighed er større end de ca uoverensstemmelser som landsundersøgelsen umiddelbart har fundet. Endelig er der for hver afvigende population foretaget en nærmere analyse af hvilke typer af virksomheder (landsdel, branche, ejerform og beskæftigelse) der er over- hhv. underrepræsenteret i den enkelte population. Resultaterne er vist i bilag 5. Kommuneundersøgelsen Kommuneundersøgelsen der i sin helhed er beskrevet i bilag 6, omhandler de fire kommuner Glostrup, Frederiksværk, Odense og Vejen. Valg af kommuner De fire kommuner blev udpeget med det formål at repræsentere såvel de større bysamfund som forstadskommuner, købstadskommuner og landkommuner. Det var desuden en målsætning at kommunerne skulle repræsentere en geografisk spredning i landet. Endelig var det et kriterium at de valgte kommuner ikke måtte adskille sig markant fra gennemsnittet med hverken særlig mange eller særlig få uoverensstemmelser i adressemængden. I kommuneundersøgelsen er de fundne uoverensstemmelser i hver Figur 6: CVRs adresseoplysninger vises på et elektronisk kort i et Geografisk Informationssystem (GIS). I dette tilfælde er programmet ArcView GIS anvendt. Marts 2002 Vis mere
Undersøgelse af adressefællesskabet mellem det Centrale Virksomhedsregister og Bygnings- og Boligregistret Afrapportering fra projektforløb 2001 Marts 2002 CVR-kontoret, Told- og Skattestyrelsen Kort & Læs mere Vejnavne og adresser i kommunalreformen
ORIENTERING Til sammenlægningsudvalgene 3. januar 2006 Sag: D-4236-4 /lgl/mli Vejnavne og adresser i kommunalreformen Orientering om kommunernes opgaver som adressemyndighed forud for kommunesammenlægningen Læs mere Bilag 1: Oversigt over videregivelsesreglerne
Bilag 6: Oversigt over videregivelsesreglerne Side 2 af 6 Oversigt over videregivelsesreglerne I det følgende anføres det, i hvilket omfang de enkelte registre er omfattet af bestemmelserne i lov om behandling Læs mere Videregivelsesregler angivet i dette dokument, er regler fastlagt af Erhvervs- og byggestyrelsen.
Videregivelsesregler for KMD e-distribution Videregivelsesregler angivet i dette dokument, er regler fastlagt af Erhvervs- og byggestyrelsen. Efter en tilmelding til KMD e-distribution, vil du modtage Læs mere Postnummerkort.dk, version 1.0 officielt postnummerkort
Postnummerkort.dk, version 1.0 officielt postnummerkort 1. december 2006 Sag D-4236-6 /mli Version 1.0a 1. Indledning I forbindelse med forberedelsen af kommunalreformen vedtog folketinget i juni 2005 Læs mere OIOXML dokumentationsguide Adressepunkt
OIOXML dokumentationsguide Adressepunkt OIOXML dokumentationsguide Adressepunkt . Ejerskab Økonomi- og Erhvervsministeriet, Erhvervs- og Byggestyrelsen i medfør af lov om bygnings- og boligregistrering Læs mere BBR-tilsynsrapport for Frederiksberg Kommune
BBR-tilsynsrapport for Frederiksberg Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen December 2009, j.nr. 09/00155 BBR-tilsynsrapport for Frederiksberg kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Frederiksberg Læs mere Fordelingen af kommunale gevinster i business casen for initiativet Genbrug af adressedata
NOTAT MINISTERIET FOR BY, BOLIG OG LANDDISTRIKTER Fordelingen af kommunale gevinster i business casen for initiativet Genbrug af adressedata 18. juli 2012 Sag: /mli-mbbl Baggrund Initiativet Genbrug af Læs mere 10.2b Genbrug af adressedata - Kvalificering af business case
Fællesoffentlig Digitaliseringsstrategi 2012 2015 10.2b Genbrug af adressedata - Kvalificering af business case EBST-REF: 602-18099 SPOR: 1 Registrering af supplerende erhvervsadresser mm. - beskrivelse Læs mere BBR-tilsynsrapport for Ishøj Kommune
BBR-tilsynsrapport for Ishøj Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 2010, j.nr. 10/01354 BBR-tilsynsrapport for Ishøj kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Ishøj kommune... 1 Indholdsfortegnelse... Læs mere CPR Centrale Personregister Side 1 af 20
CPR Centrale Personregister Side 1 af 20 UDTRÆKSBESKRIVELSE ----- Kunde INDENRIGSMINISTERIET Opgavenr. Journal nr. 370715 EJ-HJEMMESID Udtrækstype Oprettet Ændret STATUS UDTRÆK (UDEN NØGLE) 19.07.2007 Læs mere Devoteam Consulting. Spørgeskemaundersøgelse i forbindelse med undersøgelsen af problemer med flertydige vejnavne LEDELSESRESUME
Devoteam Consulting Spørgeskemaundersøgelse i forbindelse med undersøgelsen af problemer med flertydige vejnavne LEDELSESRESUME Maj 26 Ledelsesresume Side 1 Maj 26 1. INDLEDNING Devoteam bistår Erhvervs- Læs mere BBR-tilsynsrapport for Århus Kommune
BBR-tilsynsrapport for Århus Kommune Erhvervs- og Byggestyrelsen 12. august 2008, j.nr. 08/00535 BBR-tilsynsrapport for Århus kommune Indholdsfortegnelse BBR-tilsynsrapport for Århus kommune... 1 Indholdsfortegnelse... Læs mere Kvalitetssikring i BBR-arbejdet
Kvalitetssikring i BBR-arbejdet En sammenfattende vejledning om hvordan datakvaliteten i BBR kan forbedres Maj 2006 I medfør af lov om bygnings- og boligregistrering påhviler det kommunalbestyrelsen at Læs mere Ejerfortegnelse Løsningsarkitektur Bilag C Processer Grunddataprogrammet under den Fællesoffentlig digitaliseringsstrategi 2012 2015
Grunddataprogrammets delaftale 1 om effektiv ejendomsforvaltningg og genbrug af ejendomsdataa under den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi 2012 2015 Ejendomsdataprogrammet Ejerfortegnelsen Løsningsarkitektur Læs mere Vejdirektoratet. forprojekt Digitalt Vejnet. Att. Maria Pallisgaard mlp@vd.dk
15. december 2011 Vejdirektoratet Forprojekt Digitalt Vejnet Att. Maria Pallisgaard mlp@vd.dk ERHVERVS- OG BYGGESTYRELSEN Sag 09/02655 /mli - mli@ebst.dk NB pr. 20-12-2011 ny adresse: mli@mbbl.dk Erhvervs- Læs mere Energiforbrugsdata i BBR
Energiforbrugsdata i BBR Lidt om data, kvalitet, loven og de fremtidige planer Lars Misser Geoforum Temadag 27. november 2014 BBR som register for energidata Energiområdet er ét af 3 primære formål med Læs mere Anvendelsen af 5, stk. 2, i boligreguleringsloven. resultater af en spørgeskemaundersøgelse
Anvendelsen af 5, stk. 2, i boligreguleringsloven resultater af en spørgeskemaundersøgelse INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning... 5 2. Sammenfatning... 6 3. Omfanget af genudlejning efter 5, stk. 2... 8 Læs mere Indledning Dokumentet indeholder et oplæg til fastlæggelse af scope for realisering af forretningsservicen Partskontakt.
8. april 2013 19-Partskontakt => Kontaktdata Indledning Dokumentet indeholder et oplæg til fastlæggelse af scope for realisering af forretningsservicen Partskontakt. I de oprindelige oplæg med visionen Læs mere CAMPridge Medlemssystemet kan udbygges med en række ekstra funktioner og faciliteter, kaldet tilvalg.
CAMPridge for Dynamics AX - Tilvalg Landeuafhængige tilvalg til CAMPridge Medlems-system CAMPridge Medlemssystemet kan udbygges med en række ekstra funktioner og faciliteter, kaldet tilvalg. Persondata, Læs mere Brugervejledning til SAVE V. 5.01 Århus Kommune. Teknik og Miljø. januar 2006
Indholdsfortegnelse Indledning... 2 Baggrund og formål... 3 Systemets indhold... 3 1. Opslag via adresse... 4 2. Informationer fra ejendomsregistrene... 5 3. Vurdering af bevaringsværdi... 6 4. Fotos... Læs mere Overblik over fejl og mangler i BBR
Overblik over fejl og mangler i BBR Maj 2007 1 Indledning I Rigsrevisionens beretning nr.10 / 2003 kritiseres økonomi- og erhvervsministeren for ikke at have tilvejebragt et tilstrækkeligt overblik over Læs mere Geokodning af BBR-data. Integration i den kommunale sagsbehandling. Gevinster. Sten Frandsen
Geokodning af BBR-data Integration i den kommunale sagsbehandling Gevinster Sten Frandsen Teknisk Assistent Kortteknikker GIS-medarbejder 1989 Odense Tekniske Skole 1990 GeoMasters / Kampsax 1997 Nyborg Læs mere På vej mod endnu bedre adresser. Kommunernes nye opgaver som adressemyndighed
På vej mod endnu bedre adresser Kommunernes nye opgaver som adressemyndighed Juni 2013 Gør gode adresser bedre Danmark er et af de lande, der har de bedste adresser. Det har kommunerne som adressemyndighed Læs mere Administrativ nummerering af offentlige veje og stier. Vejcenter Workshops Foråret 2007
Administrativ nummerering af offentlige veje og stier Vejcenter Workshops Foråret 2007 Vejcenter workshop Stig Hemdorff, Vejdirektoratet Flemming Pedersen, Vejdirektoratet Dagens program Hvad er CVF og Læs mere Væksthus Midtjylland Profilanalyse 2015
Væksthus Midtjylland Profilanalyse 2015 Analyse af brugerne af den lokale og specialiserede erhvervsvejledning i Region Midtjylland Indholdsfortegnelse Forord... 3 Kapitel 1: Hovedresultater fra Profilanalyse Læs mere FIE brugervejledning
FIE brugervejledning Hvad er FIE?... 2 Hvordan bruger jeg FIE?... 2 Hvor finder jeg FIE?... 2 Hvordan logger jeg ind?... 3 Hvordan uploader jeg data?... 4 Hvad sker, når mine data er behandlet?... 4 Efter Læs mere Hyppige brugsscenarier
Hyppige brugsscenarier Indhold 1. Virksomhed som ønsker at henvende sig til nye potentielle kunder 2. Bruger som ønsker at abonnere på hele CVR databasen og modtage opdateringer 3. Bruger som kun er interesseret Læs mere Direktionen / Børne- og Ungdomsforvaltningen
Memo Til: / Kontor: Fra: / Kontor: Direktionen / Børne- og Ungdomsforvaltningen Statsautoriseret revisor Poul Erik Nielsen / PricewaterhouseCoopers Dato: 24. oktober 2006 Vedrørende: Status vedrørende Læs mere DAR OIO vejledning Version 1.2
DAR OIO vejledning Version 1.2 Indhold 1 Ændringer i forhold til forrige version... 2 2 Introduktion... 3 2.1 Formål... 3 2.2 Læsevejledning... 3 3 Beskrivelse... 3 3.1 Fælles elementer og strukturer... Læs mere GIS-OIS INTEGRATION BRUGERMANUAL, VERSION 2 I G I S 2 0 0 8
GIS-OIS INTEGRATION BRUGERMANUAL, VERSION 2 I G I S 2 0 0 8 GIS-OIS integration BRUGERMANUAL Udarbejdet for: Titel: Dokumenttype: I GS GIS-OIS integration Brugermanual Software manual Udgave: 1 Dato: 20-05-2008 Læs mere Dokumentation. Husholdningernes formue i fast ejendom
Dokumentation Husholdningernes formue i fast ejendom Individbaserede registre Ejerboliger og andelsboliger Juni 2015 Danmark Statistik Sejrøgade 11 2100 København Ø MARKEDSVÆRDI AF HUSHOLDNINGERNES FASTE Læs mere Faktaark for DAR 1.0
1. december 2014 HEGK Faktaark for DAR 1.0 Overordnet beskrivelse og baggrund for DAR 1.0 Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 2 2. Baggrund og formål... 3 DAR i dag... 3 Fremtidige DAR 1.0... 4 3. Teknik... Læs mere Turisme. Turisme i perioden 1. okt. 2008-30. sep. 2013. Sammenfatning
Turisme Turisme i perioden 1. okt. 2008-30. sep. 2013 Sammenfatning Færre flypassagerer Flere overnattende gæster Flere overnatninger Figur 1. Antallet af flypassagerer til Grønland er i sæsonen 1. oktober Læs mere Indhold og perspektiver i initiativet Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata
Enkel og effektiv ejendomsregistrering Indhold og perspektiver i initiativet Samordnet genbrug af ejendoms- og bygningsdata Marts 2012 Forord Indhold Fremtidens ejendomsregistrering 3 Tre vigtige forbedringer Læs mere UDKAST Analyse af mulighederne for at grønlandske adresser kan lagres i det nye adresseregister
UDKAST Analyse af mulighederne for at grønlandske adresser kan lagres i det nye adresseregister Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter i samarbejde med Grønlands Selvstyre 6. juni 2014 CONNECTING Læs mere Viden der bringer mennesker videre--- nordfyns kommune. Spildevandsplan. Opgaveoplæg - Tilbud
Viden der bringer mennesker videre--- nordfyns kommune Spildevandsplan Opgaveoplæg - Tilbud April 2007 nordfyns kommune Spildevandsplan Opgaveoplæg - Tilbud April 2007 Ref 07akk629 F00029-1-MLN(1) Version Læs mere Vejledning i ny bekendtgørelse og regler for særlige områdetyper
Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning i ny bekendtgørelse og regler for særlige områdetyper Version 1.2 (Kapitel 1-5) 11. august 2014 Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning i ny bekendtgørelse Læs mere Notat til Statsrevisorerne om tilrettelæggelsen af en større undersøgelse af Domstolsstyrelsens digitaliseringsprojekt vedrørende tinglysning
Notat til Statsrevisorerne om tilrettelæggelsen af en større undersøgelse af Domstolsstyrelsens digitaliseringsprojekt vedrørende tinglysning November 2009 RIGSREVISORS FAKTUELLE NOTAT TIL STATSREVISORERNE Læs mere Der udbydes en undersøgelse af, hvilke faktorer der motiverer til henholdsvis flytning til og fra Danmark.
Bilag 1 NOTAT Dato: 8. marts 2011 Kontor: Analyseenheden J.nr.: 10/28537 Sagsbeh.: MOL Projektbeskrivelse: Delundersøgelse 2 vedr. pendleres grænsebevægelser mv. Der udbydes en undersøgelse af, hvilke Læs mere Bilag 3: Dataelementer, som frit må videreformidles mhp andre formål end markedsføring
Bilag 3: Dataelementer, som frit må videreformidles mhp andre formål end markedsføring Side 2 af 8 Dataelementer, som fremgår af nedenstående tabel, kan anvendes frit. Dette gælder dog ikke brug til markedsføring Læs mere Ejendomstyper i ESR 910c Notat om ejendomstyper. Beskrivelse af ejendomstyper i ESR
Ejendomstyper i ESR 910c Notat om ejendomstyper Beskrivelse af ejendomstyper i ESR Dokumentets metadata: Projektnavn: Ejendomstyper i ESR Projektejer: Thomas Christiansen Projektfase: 2 - Analyse & Plan Læs mere 2 Datakilder og funktionalitet...8
2 Indholdsfortegnelse 1.1 Projektets anledning og formål... 5 1.2 Projektets Indhold... 6 1.3 Afgrænsning... 6 1.4 Deltagere... 7 1.4.1 Ekstern referencegruppe til projektet... 7 2 Datakilder og funktionalitet...8 Læs mere Henrik Lindegaard Andersen, Anne Line Tenney Jordan og Jacob Seier Petersen. Arbejdskraft og -potentiale i hovedstadsområdet
Henrik Lindegaard Andersen, Anne Line Tenney Jordan og Jacob Seier Petersen Arbejdskraft og -potentiale i hovedstadsområdet Arbejdskraft og -potentiale i hovedstadsområdet kan hentes fra hjemmesiden www.kora.dk Læs mere Vejledning til sagsbehandling af anmodninger om læseadgang til tredjemand i Digital Post
Vejledning til sagsbehandling af anmodninger om læseadgang til tredjemand i Digital Post Denne vejledning beskriver proceduren for sagsbehandling i borgerservice af anmodninger om læseadgang til tredjemand Læs mere Vejledning i ny bekendtgørelse og regler for særlige områdetyper
Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning i ny bekendtgørelse og regler for særlige områdetyper Version 2.0 11. december 2014 Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning i ny bekendtgørelse og Læs mere Notat. Anbefalinger fra kvalitetsgruppen juni 2014 BILAG 3. Sagsfremstilling til Punkt 2.a Datakvalitet
Notat BILAG 3 Dok. ansvarlig: HHO Sekretær: Sagsnr.: 2007-143 Doknr: d2014-7796-5.0 12-06-2014 Anbefalinger fra kvalitetsgruppen juni 2014 Sagsfremstilling til Punkt 2.a Datakvalitet Sagsfremstilling Direktørgruppen Læs mere 1 KY-person. 1.1 Skattekort 26.11.2013
1 KY-person... 2 1.1 Skattekort... 2 1.1.1 Attributter... 3 1.2 Person... 3 1.2.1 Attributter... 3 1.3 Ægteskab... 5 1.3.1 Attributter... 5 1.4 Adresse... 5 1.5 Dansk adresse... 5 1.5.1 Attributter... Læs mere P-numre. Orientering Kommuner og regioner Juni -november 2013. Danmarks Statistik: Karin Holst Duer Steen Eiberg-Jørgensen
P-numre Orientering Kommuner og regioner Juni -november 2013 Danmarks Statistik: Karin Holst Duer Steen Eiberg-Jørgensen Dagsorden 1. Lovgivning 2. Hvad bruges P-nr. til? 3. Danmarks Statistik s relationer Læs mere fredag 13-05-2011 Vejledning til SU-batchjobs R014, R028 og R029 UNI C
fredag 13-05-2011 Vejledning til SU-batchjobs R014, R028 og R029 UNI C Vejledning til SU-batchjobs R014, R028 og R029 I forbindelse med installation af version 10.2 blev SU-batchjob R014 ændret. Samtidig Læs mere It-sikkerhedstekst ST6
It-sikkerhedstekst ST6 Registrering af en fysisk person med henblik på udstedelse af faktorer til et personligt login Denne tekst må kopieres i sin helhed med kildeangivelse. Dokumentnavn: ST6 Version Læs mere Bilag B. Interessentanalyse og gevinster EBST. - undersøgelse af gevinster ved bygningsgeokodning. Notat
Bilag B til notat om samfundsgevinster ved geokodning af bygninger i Bygnings- og Boligregisteret, BBR EBST Interessentanalyse og gevinster - undersøgelse af gevinster ved bygningsgeokodning Notat Januar Læs mere Faglige kvalitetsoplysninger > Støtte- og inspirationsmateriale > Dagtilbud
Indholdsfortegnelse Indledning... 2 Hvem er målgruppen... 2 Redskabets anvendelsesmuligheder... 3 Fordele ved at anvende HPA-redskabet... 3 Opmærksomhedspunkter ved anvendelse af HPA-redskabet... 4 Rammer Læs mere SMS menuen 10.1. Generelt Rambøll SMS eller Beredskabsalarm er et modul som er udviklet til at sende SMS beskeder til forbrugeren via Blue Idea.
SMS menuen 10.1 10. SMS MENUEN Generelt Rambøll SMS eller Beredskabsalarm er et modul som er udviklet til at sende SMS beskeder til forbrugeren via Blue Idea. Systemet er enkelt at benytte. Rambøll FAS Læs mere Dok id: 0.4 BRUGERVEJLEDNING TIL OPGAVELISTERNE PÅ
NOTAT Dato: 18/7-2014 Kontor: EJD Sagsbeh: DKS Dok id: 0.4 BRUGERVEJLEDNING TIL OPGAVELISTERNE PÅ DANMARKSADRESSER.DK INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning... 2 2. Opgavelister... 2 2.1 Ikke en facitliste... Læs mere Registre og kliniske kvalitetsdatabaser - en introduktion. Lau Caspar Thygesen Lektor, ph.d.
Registre og kliniske kvalitetsdatabaser - en introduktion Lau Caspar Thygesen Lektor, ph.d. Introduktion Stigende brug af registre Infrastruktur forbedret Mange forskningsspørgsmål kan besvares hurtigt Læs mere Problemer med datakvaliteten? - en analyse af kvaliteten af varestamdata i dansk dagligvarehandel
Problemer med datakvaliteten? - en analyse af kvaliteten af varestamdata i dansk dagligvarehandel Copyright GS1 Denmark 2010 1 Forord Indhold Forord 2 Resumé 2 Baggrund 3 Problemet 4 Metode 4 Resultat Læs mere 60-punktstællinger. Hovedresultater 2012
60-punktstællinger Hovedresultater 2012 1 01 Indledning Denne rapport beskriver resultaterne fra manuelle trafiktællinger, som er gennemført i 70 faste udvalgte steder på det danske vejnet. De benævnes Læs mere Personnummeret i CPR-systemet
CPR-KONTORET Dato: 1. juli 2008 Sagsbeh.: jøm/ Personnummeret i CPR-systemet Holmens Kanal 22 Telefon: +45 72 26 97 35 Internet: cpr@cpr.dk DK - 1060 København K Telefax: +45 72 26 97 42 Hjemmeside: http://www.cpr.dk Læs mere Adresseprogrammet - Målarkitektur Bilag A Systemer og integrationer
Grunddataprogrammet under den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi 2012 2015 Delprogram 2: Effektiv genbrug af grunddata om adresser, administrative inddelinger og stednavne Adresseprogrammet - Målarkitektur Læs mere BBR-Kommune. Adresser
BBR-Kommune Adresser Brugervejledning Indholdsfortegnelse 1. Indledning... 5 1.1. Forord... 5 1.2. Baggrund... 5 1.3. Adgang... 6 1.4. Opbygning af vejledningen... 6 2. Definitioner... 7 2.1. Adgangsadresser Læs mere BBR-instruks. Retningslinier for føring af Bygnings- og Boligregistret (BBR) Kolofon. Indholdsfortegnelse. [Forside] - [Bund]
[Forside] - [Bund] BBR-instruks Retningslinier for føring af Bygnings- og Boligregistret (BBR) Kolofon Titel: BBR-instruks Undertitel: Retningslinier for føring af Bygnings- og Boligregistret (BBR) Forfatter: Læs mere EJENDOMSDATA FOKUS OG STRATEGI EJENDOMSDATA
EJENDOMSDATA FOKUS OG STRATEGI EJENDOMSDATA Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter har ansvaret for en række opgaver inden for by- og boligområdet, udvikling af landdistrikter og bedre informationer Læs mere Generelle regler for OverførselsService
Generelle regler for Gældende fra 1. november 2009 1. Hvad er er et produkt, som giver beløbsafsender mulighed for via Nets at iværksætte overførsel af beløb i danske kroner til beløbsmodtageres konti Læs mere Markedsinfo. Microsoft Dynamics NAV 2009 SP1 Klassisk. Side 1 Copyright: Naddon version 201009
Markedsinfo Microsoft Dynamics NAV 2009 SP1 Rollebaseret Side 1 Microsoft Dynamics NAV 2009 SP1 Rollebaseret Indholdet i dette dokument må på ingen måde gengives helt eller delvist hverken på tryk eller Læs mere Strategi for politiets indsats over for æresrelaterede forbrydelser
22. januar 2007 POLITIAFDELINGEN Polititorvet 14 1780 København V Telefon: 3314 8888 Telefax: 3343 0006 E-mail: Web: rpcha@politi.dk www.politi.dk Strategi for politiets indsats over for æresrelaterede Læs mere Skatteministeriet js@skat.dk Nicolai Eigtveds Gade 28 1402 København K. Bemærkninger til lovforslagsudkast om initiativer mod sort arbejde
Skatteministeriet js@skat.dk Nicolai Eigtveds Gade 28 1402 København K Bemærkninger til lovforslagsudkast om initiativer mod sort arbejde 14.03.2012 Skatteministeriet har sendt et lovforslagsudkast i høring Læs mere Klager. J.nr. 2010-0089 aq. København, den 8. marts 2011 KENDELSE. ctr.
1 København, den 8. marts 2011 KENDELSE Klager ctr. EDC Mæglerne Åløkken ApS v/ advokat Lars Høj Andersson Hunderupvej 71, Boks 1311 5100 Odense C Nævnet har modtaget klagen den 14. april 2010. Klagen Læs mere Undersøgelse af frivillighed på danske folkebiblioteker
Undersøgelse af frivillighed på danske folkebiblioteker Indholdsfortegnelse 1 FRIVILLIGHED PÅ DE DANSKE FOLKEBIBLIOTEKER... 3 1.1 SAMMENFATNING AF UNDERSØGELSENS RESULTATER... 3 1.2 HVOR MANGE FRIVILLIGE Læs mere Pensioneringsprocessen/Statens Administration
PENSAB Pensioneringsprocessen/Statens Administration Indhold 1. Overblik over den samlede proces... 2 2. Tildel pensionssag... 3 2.1 Søg i listen [Pensionssager]... 5 2.2 Tildel sag... 5 2.3 Afgiv sag... Læs mere Forslag. Lov om ændring af ligningsloven og lov om arbejdsmarkedsbidrag
Lovforslag nr. L 156 Folketinget 2007-08 (2. samling) Fremsat den 28. marts 2008 af skatteministeren (Kristian Jensen) Forslag til Lov om ændring af ligningsloven og lov om arbejdsmarkedsbidrag (Skattefritagelse Læs mere Socialstatistik. Modtagere af offentlige Pensioner 2014
Socialstatistik Modtagere af offentlige Pensioner 2014 Grundbeløb i december måned 2011-2014 Indhold 1. Indledning... 3 2. Modtagere af pensioner i december i årene 2011-2014... 4 3. Tilgang- og afgang Læs mere Tilliden til politiet i Danmark 2010
Tilliden til politiet i Danmark 2010 Befolkningens syn på og tillid til politiet før og efter gennemførelse af politireformen i 2007 Af Flemming Balvig, Lars Holmberg & Maria Pi Højlund Nielsen Juli 2010 Læs mere Kontroller af forretningsregler ved indsendelse af digitale årsrapporter
Oversigt over: Kontroller af forretningsregler ved indsendelse af digitale årsrapporter Erhvervsstyrelsen, december 201 Version 1.3 Erhvervsstyrelsen, december 201, Version 1.3 Side 1 Forord Dette dokument Læs mere STØRRE VALGFRIHED OG FLEKSIBILITET I BØRNE- OG UNGDOMSTANDPLEJEN
STØRRE VALGFRIHED OG FLEKSIBILITET I BØRNE- OG UNGDOMSTANDPLEJEN - implementering af lov om tandpleje 2006 Større valgfrihed og fleksibilitet i børne- og ungdomstandplejen - implementering af lov om tandpleje Læs mere Økonomisk Råd. Den offentlige økonomi DAU og offentlige finanser. Teknisk baggrundsnotat 2015-2. Aningaasaqarnermut Siunnersuisoqatigiit
Økonomisk Råd Aningaasaqarnermut Siunnersuisoqatigiit Den offentlige økonomi DAU og offentlige finanser Teknisk baggrundsnotat 2015-2 1. Indledning Udviklingen i de offentlige finanser både på finansloven, Læs mere STANDARD FOR ELEKTRONISK STATISTIK INDBERETNING - FRAVÆRSSTATISTIK
STANDARD FOR ELEKTRONISK STATISTIK INDBERETNING - FRAVÆRSSTATISTIK August 2007 0. Indledning ESI-standarden er den standard der sikrer, at indberetningen af fraværsoplysninger til Dansk Arbejdsgiverforening Læs mere Rapport dannet den: 5. oktober 2010 1 Spil kontrol
1 Spil kontrol kan vindes af 1 Jackpot - Identifikation - Gevinst - TotalGevinst - DatoTid - KommissionRake Spil - Identifikation - KøbDatoTid - Salgskanal - ForventetSlutDatoTid - FaktiskSlutDatoTid - Læs mere Efterlevelse af komitéens Anbefalinger for god Selskabsledelse 2012
Efterlevelse af komitéens Anbefalinger for god Selskabsledelse 2012 1. Sammenfatning Komitéen for god Selskabsledelse gennemgår en gang om året et udsnit af de børsnoterede selskabers redegørelse for virksomhedsledelse Læs mere Bekendtgørelse om kvalitetskontrol og Revisortilsynets virksomhed
Bekendtgørelse om kvalitetskontrol og Revisortilsynets virksomhed I medfør af 34, stk. 3, og 54, stk. 2, i lov nr. 468 af 17. juni 2008 om godkendte revisorer og revisionsvirksomheder (revisorloven), som Læs mere STATISTIK HUSLEJE- OG UDGIFTSSTATISTIK 2008
STATISTIK HUSLEJE- OG UDGIFTSSTATISTIK INDHOLD FORORD...2 DATAGRUNDLAG...3 HUSLEJE- OG UDGIFTSSTATISTIK...5 DEL 1. HUSLEJEN...7 DEL 2. DE ALMENE BOLIGAFDELINGERS UDGIFTER - BUDGET... 24 DEL 3. DE ALMENE Læs mere Retningslinjer for teknisk revision 2008
23. maj 2008 Side 1/4 Retningslinjer for teknisk revision 2008 I Håndbog for Energikonsulenter 2008 kan konsulenterne bruge faglige vurderinger og forenklinger i forbindelse med beregningen af bygningers Læs mere 10.2b Genbrug af adressedata - Kvalificering af business case
Fællesoffentlig Digitaliseringsstrategi 2012 2015 10.2b Genbrug af adressedata - Kvalificering af business case EBST-REF: 602-18099 SPOR: 1 Arbejdspakke 3 - Processer ift. genbrug af adresser på personområdet Læs mere Udbudsmateriale for ENS udbud af kontrakt om sekretariat vedr. BSFS Kontraktbilag 1. Baggrund. Sekretariat vedrørende byggeskadeforsikringsordningen
Side 1 af 9 sider Sekretariat vedrørende byggeskadeforsikringsordningen Side 2 af 9 sider Indholdsfortegnelse 1.... 3 1.1 Formål med ordningen... 3 1.2 IT-system... 4 1.3 Hvordan gennemføres en sag i BSFS... Læs mere Løsningsarkitektur - Bilag A 1 Sammenstillede services
Ejendomsdataprogrammet (GD1) Adresseprogrammet (GD2) Bilag 14 - Fælles arkitekturramme for GD1-GD2-GD7 Grunddataprogrammet under den Fællesoffentlige Digitaliseringsstrategi 2012 2015 Delprogram 1: Effektiv Læs mere 20 ledige taxitilladelser
AARHUS KOMMUNE. TAXINÆVNET 20 ledige taxitilladelser I Aarhus Kommune er ca. 20 taxitilladelser ledige. 10 af tilladelserne uddeles nu, mens resten uddeles efterhånden som de bliver ledige. Tilladelserne Læs mere VEJDIREKTORATET. Vejdirektoratet DANBRO+ Modul 2 / Undermodul 2.3. DANBRO+ Forvaltningsmanual. Modul 2.3. Adresse- og telefonlister
Side: 1 af 11 VEJDIREKTORATET DANBRO+ Modul 2.3 Indholdsfortegnelse 1. INDLEDNING 3 2. FORMÅL OG ANVENDELSE 4 3. TEKNISK BESKRIVELSE INPUT AF DATA 4 3.1 Generelt 4 3.2 Adresse- og telefonlisten 4 3.3 Maillister Læs mere Fastsættelse af vejnavne og adresser
Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning Fastsættelse af vejnavne og adresser Vejledning Marts 2009 , vejledning Vejledningen findes på Erhvervs- og Byggestyrelsens hjemmeside: www.ebst.dk Oplag: Læs mere Indholdsfortegnelse. Systembeskrivelse kapitel 5 Udskrifter til borgerne
Indholdsfortegnelse 5. Udskrifter til borgerne... 2 5.1 Udskriftsmuligheder... 4 5.1.1 Central udskrift... 4 5.1.2 Decentral visning/udskrift/e-mail... 5 5.1.3 Skærmbillede BBR-Meddelelses-data... 5 5.2 Læs mere Nyborg Kommune. Regulativ for jordflytning i Nyborg
Nyborg Kommune Regulativ for jordflytning i Nyborg Kommune Februar 2008 Nyborg Kommune Regulativ for jordflytning i Nyborg Kommune Februar 2008 Ref 07727085 J00004-4-KATN(4) Version 4 Dato 2008-01-21 Udarbejdet Læs mere Kort og godt om test af arkiveringsversioner
Kort og godt om test af arkiveringsversioner Data og dokumenter fra den offentlige forvaltnings it-systemer, som skal bevares for eftertiden, skal afleveres til arkiv i form af arkiveringsversioner. Arkiveringsversioner Læs mere Kommentar fra KMS til Specifikation af Serviceinterface for Person
Kommentar fra KMS til Specifikation af Serviceinterface for Person Organisation Side Kapitel Afsnit/figur/tabel /note Type af kommentar (generel (G), redaktionel (R), teknisk (T)) Kommentar KMS-1 G Godt Læs mere Det erhvervsrelaterede projekt 7. semester. Projekt plan
Det erhvervsrelaterede projekt 7. semester Projekt plan Titel på projekt: TAKSONOM: PETER KRISTIANSENS ARKIV (SKRIVES MED BLOKBOGSTAVER) Projektsted: LARM AUDIO RESEARCH ARCHIVE (SKRIVES MED BLOKBOGSTAVER) Læs mere Sagstal i kommunale forvaltninger. Undersøgelse af socialrådgivernes sagstal i kommunale forvaltninger 2009
Sagstal i kommunale forvaltninger Undersøgelse af socialrådgivernes sagstal i kommunale forvaltninger 2009 November 2009 Undersøgelse af socialrådgivernes sagstal i kommunale forvaltninger, november 2009 Læs mere It-sikkerhedspolitik for Københavns Kommune
Københavns Kommune Koncernservice It-sikkerhedspolitik for Københavns Kommune 2015-02-05 It-sikkerhedshåndbog for Københavns Kommune It-sikkerhedspolitik for Københavns Kommune Publiceret: 2014-07-03 Mål Læs mere Grunddata som kilde til vækst og innovation. Oplæg for Midtjysk Erhvervsudviklingsakademi v/ Rikke Gram-Hansen 21/8-2013
Grunddata som kilde til vækst og innovation Oplæg for Midtjysk Erhvervsudviklingsakademi v/ Rikke Gram-Hansen 21/8-2013 Agenda 1. Data som driver for vækst og velfærd 2. Det offentliges initiativer på Læs mere FraværsStatistik dokumentation 12. september 2008
FraværsStatistik dokumentation 12. september 2008 Formål Kun det uregelmæssige fravær belyses Formålet med FraværsStatistikken er at belyse mønstre i fraværets sammensætning og udvikling indenfor DA-området. Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback