⭐Uddrag af rapporten. Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet. - Værdier, interesser og holdninger
Download "Uddrag af rapporten. Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet. - Værdier, interesser og holdninger"
1 Uddrag af rapporten Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet - Værdier, interesser og holdninger2 Hvem vælger hvad? Unge, der vælger EUD, ser uddannelsen som middel til at komme ud på arbejdsmarkedet og tjene penge. De har ofte positive erfaringer med fra erhvervspraktikken i folkeskolen, og en del af dem er skoletrætte og søger en mere praktisk tilgang til læring, end den de har mødt i folkeskolen. De unges færdigheder ved afslutningen af grundskolen har ligeledes en stor selvstændig betydning for valget mellem EUD og en gymnasial uddannelse. Det gælder i særlig grad deres læsekompetencer, men også de unges læselyst og boglige selvtillid spiller en rolle for, hvilken uddannelsesvej de har valgt. Det peger i retning af, at unge med gode boglige evner og en stærk boglig selvtillid fra folkeskolen i højere grad søger mod gymnasiernes akademisk betonede læringsformer, mens erhvervsuddannelsernes mere praktiske tilgang til læring og erhvervsrettede sigte tiltrækker unge med mindre stærke boglige færdigheder. Men med hensyn til læsefærdighederne ses dog, at en ikke ubetydelig andel af unge i de gymnasiale uddannelser og i EUD har de samme testede færdigheder. Dem, der vælger den gymnasiale vej, er i højere grad påvirket af klassekammeraters valg og lærernes rådgivning sammenlignet med de unge, der vælger en EUD. De unges holdning til uddannelsernes opbygning varierer også, da flere af de elever, der vælger gymnasievejen, lægger vægt på en uddannelse, man selv kan sammensætte, frem for en uddannelse, der er nøje planlagt, som tilfældet er blandt mange af de unge, der går i gang med en EUD. Denne forskel hænger formodentlig sammen med, at flere af eleverne på de gymnasiale uddannelser er ressourcestærke og har gode forudsætninger for at træffe individuelle valg sammenlignet med en del af eleverne på EUD. Men EUD-eleverne involveres også i individuelle valg. Gennem realkompetence-vurderingen på grundforløbene, se fx Undervisningsministeriet (2010), skal det sikres, at alle unge kommer på grundforløb, der passer til deres forudsætninger og behov. Kompetencevurderingen er central i den enkelte elevs uddannelsesplan. Hvem gennemfører og hvem afbryder? Boglige færdigheder Blandt de unge, der afbryder deres EUD, er som forventet flere med svage læsefærdigheder end blandt dem, der gennemfører. Men det er langtfra kun elever med relativt stærke forudsætninger og bestemte begrundelser, interesser og holdninger til uddannelse og arbejde, der gennemfører en erhvervsuddannelse. Også elever med mindre stærke forudsætninger gennemfører. Og der ses en række interessante forskelle mellem eleverne på forskellige indgange. Således gælder, at forholdsvis mange, der som 15-årige havde svage læsefærdigheder, gennemfører inden for: Håndværk og teknik (38 %), Service/SOSU (43 %), Bygge og anlæg (31 %) og Mekanik, transport og logistik (38 %). Begrundelser for valg De unge, der tillagde Faglig interesse stor betydning for deres uddannelsesvalg, har en mindre risiko for at falde fra. Og det gælder i særlig høj grad blandt unge på indgangene Håndværk og teknik, Mekanik, transport og logistik, Teknologi og kommunikation, Jord til bord samt Service/SOSU. Blandt unge på den merkantile indgang har faglige interesser en langt mindre betydning. Erhvervspraktik i grundskolen ser ud til at spille en positiv rolle for elevernes chance for at gennemføre. Halvdelen af dem, der gennemfører, og dermed væsentligt flere end blandt dem, der afbryder, siger således, at positive erfaringer fra erhvervspraktik har haft betydning for deres valg. Særlig tydelig er denne tendens blandt unge på indgangene Jord til bord, Bygge og anlæg samt Håndværk og teknik.3 Interesser i forhold til fremtidigt arbejde Mange afbrydere har således stor faglig interesse inden for de teknisk-håndværksmæssige fag, som deres uddannelse retter sig mod. Det ser ud til, at de unges værdier, interesser og holdninger matcher de job, uddannelserne retter sig imod. Samme billede, men mindre markant, tegner sig, når vi ser på betydningen af at få et praktisk/fysisk arbejde. Interessen for omsorgsarbejde gælder (tilsvarende) for eleverne inden for Service/SOSU Viden om og holdning til uddannelse Det ser ud til, at afbryderne ikke havde et godt overblik over relevante uddannelsesmuligheder, da de traf deres uddannelsesvalg, sammenlignet med dem, der gennemfører. Samtidig er det kun knap halvdelen af alle unge, der indgår i undersøgelsen, der ved grundskolens afslutning havde en idé om, hvilket arbejde de ville have som 30-årige. Måske kunne en praksisnær uddannelses- og erhvervsvejledning med fokus på job- og karrieremuligheder bidrage til at mindske dette problem. Hos langt de fleste unge er der en udbredt holdning til, at uddannelse kan betale sig rent økonomisk, og at uddannelse øger chancen for at få et arbejde. Overvejelser om afbrydelse og elevernes vurdering af EUD Ca. 42 % af de elever, der indgår i denne undersøgelse, og som har påbegyndt en EUD, har på et eller andet tidspunkt afbrudt eller overvejet at afbryde deres uddannelse. Forholdsvis mange af eleverne inden for Håndværk og teknik og inden for Teknologi og kommunikation begrunder det med, at der var for lidt praktisk indhold i uddannelsen. Dernæst angiver eleverne, at problemer med at finde en praktikplads spiller en rolle særlig inden for Teknologi og kommunikation. For en del elever, i høj grad inden for den merkantile indgang og Service/SOSU, ser private problemer ud til at have stor betydning for at afbryde. Hvem vælger om? Begrundelser for valg, interesser og holdninger viser sig ikke at spille nogen nævneværdig rolle for, om de unge foretager omvalg af EUD her alene undersøgt med hensyn til ét omvalg. En antagelse kunne her være, at en del unge ikke var kommet på rette hylde i udgangspunktet og derfor gennem et enkelt omvalg ville øge chancen for at gennemføre. Mange omvalg, som denne undersøgelse ikke giver mulighed for at se nærmere på, kunne omvendt være udtryk for, af den unge generelt har svage forudsætninger for at gennemføre en uddannelse. Konklusionen er, at de unges risiko for at afbryde øges med ca. 10 procentpoint, hvis de har foretaget et omvalg. Beskæftigelse efter afsluttet uddannelse Erhvervsuddannelserne har som hovedformål at sikre, at efterspørgslen efter faglærte kan imødekommes. De enkelte erhvervsuddannelser sigter i deres udgangspunkt mod bestemte typer af jobfunktioner og erhverv nogle bredere end andre.4 Perspektivering I det følgende perspektiveres undersøgelsens hovedresultater. En praktisk tilgang til læring Op mod hver tredje af dem, der gennemfører en EUD, er unge som ved folkeskolens afslutning havde svage læsefærdigheder. Det kan tænkes at hænge sammen med, at det læringsmiljø, de unge møder på erhvervsuddannelserne, er præget af en mere praktisk håndværksmæssig tilgang til læring sammenlignet med det, de fleste unge har mødt i grundskolen. Der er således en gruppe af praktisk orienterede unge i folkeskolen, som har interesse i en fremtid inden for de teknisk-håndværksmæssige fag, men som ikke interesserer sig for eller har svært ved de boglige og akademiske fag (Laursen 2010). Læringsmiljøet på erhvervsskolen kan skabe grundlag for oplevelser af at kunne mestre opgaver og dermed for lysten til at dygtiggøre sig. De skoletrætte drenge og piger oplever formodentlig, at de har evner og potentialer, som grundskolen ikke gav dem mulighed for at udfolde. Dette peger på vigtigheden af, at erhvervsskolerne fortsætter deres arbejde med at udvikle grundforløbspakker, målrettet de unges forudsætninger for læring med udgangspunkt i den indledende kompetencevurdering på grundforløbet. Og dernæst på, at der sættes fokus på de unges læringspotentialer ikke først og fremmest på deres opnåede karakterer i folkeskolen når deres muligheder i EUD skal vurderes. Niveaudeling og overgang til videre uddannelse En gruppe af unge, der går i gang med en EUD, ligner med hensyn til social baggrund, boglige kompetencer (testede færdigheder), holdninger, interesser og værdier dem, der starter på en gymnasial uddannelse. Og på nogle uddannelser er det over hver fjerede, der har afbrudt eller overvejet at gøre det, fordi de ikke syntes de lærte nok/udviklede sig nok. Der er således behov for at udfordre alle elever, bl.a. gennem differentiering af undervisningen og niveaudeling og ved at skabe bedre muligheder for overgang fra EUD til videre uddannelse først og fremmest til korte videregående uddannelser. Erhvervsskolernes tiltag med at udvikle tilbud, der tilgodeser ønsker og behov i den uddannelsesstærke målgruppe og blandt elever med ønske om videre uddannelse, må derfor anses for central. Og de formelle rammer for sådanne tiltag er i dag vide. EUD vil formodentlig på den måde, også kunne opnå større prestige og tiltrække elever, som i dag ikke søger EUD, men i første række vælger gymnasiet. Uddannelsesparathed På nogle uddannelser udtrykker op mod en tredjedel af de unge, at de har afbrudt eller overvejet at afbryde uddannelsen på grund af personlige problemer. Nogle kan have både svage personlige, sociale og faglige kompetencer, hvilket øger risikoen for at falde fra. En del må således vurderes ikke i tilstrækkelig grad at være uddannelsesparate ved start på EUD. For dem er der behov for tilbud, der med udgangspunkt i en vurdering af deres personlige, sociale og faglige færdigheder kan styrke deres kompetencer inden start på EUD. Sådanne tilbud kan fx tilvejebringes gennem samarbejde mellem folkeskoler, produktionsskoler, ungdoms-skoler og erhvervsskoler, ligesom inddragelsen af de kommunale forvaltninger kan være afgørende. EUD-unge motiveres gennem job- og karriereperspektivet Hele 57 % af de unge, der startede på en erhvervsfaglig uddannelse, havde ikke ved folkeskolens afslutning et konkret job som perspektiv for valg af ungdomsuddannelse. Samtidig viser det sig, at de unges interesser i forhold til arbejdslivet fremmer deres chance for at gennemføre en EUD. Der er derfor behov for, at de unge, inden de starter på en given EUD, så vidt muligt har indsigt i og forståelse for de jobmuligheder, uddannelsen giver, bl.a. gennem en vejledning med fokus på job- og karrieremuligheder frem for på uddannelse. Erhvervspraktik og lignende muligheder for at møde den virkelige verden samt et tættere samarbejde mellem folkeskolen og erhvervsskolerne må antages at være skridt i den rigtige retning. Og så5 er der dernæst behov for, at de fortsat uafklarede ved start på EUD kan tilbydes grundforløb, der i højere grad end tilfældet er i dag, giver dem mulighed for gennem en kortere eller længerevarende proces at afklare deres forudsætninger for og ønsker til job og uddannelse. Spørgsmålet er således, om der er behov for at udvikle afklarende grundforløb for de unge, der trods målrettet vejledning har svært ved at træffe et valg. Og i givet fald, hvordan disse forløb kunne være kompetencegivende. Erhvervsfaglige interesser som drivkraft Forholdsvis mange af dem, der afbryder på de tekniske og håndværksmæssige uddannelser, udtrykker trods bruddet stor interesse for et arbejdsliv, som den valgte uddannelse retter sig imod. De frafaldnes værdier, interesser og holdninger matcher de job, uddannelserne retter sig imod. Den erhvervsfaglige interesse er således intakt hos mange af de unge, som falder fra. Spørgsmålet er derfor, hvordan tiltag i undervisningsmiljøet og i undervisningsformerne, herunder gennem samarbejde med virksomhederne, ville kunne udnytte denne interesse som drivkraft til at motivere de unge til at gennemføre deres uddannelse. Og så peger det på som også mange af de unge selv fremhæver at manglen på praktikpladser er en afgørende grund til frafaldet blandt teknisk og håndsværksmæssigt motiverede unge, der ser sig selv i job, som den valgte uddannelse retter sig mod. Relaterede dokumenter
Social arv og frafald: Kan erhvervsskolerne gøre noget ved det? Kvalitetspatruljens konference: Det, der virker DGI-Byen, onsdag den 24. 25. oktober 2012 Oplæg v. 1 Hovedpunkter: EUD, en ungdomsuddannelse Læs mere Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne. 3. september 2013
Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne 3. september 2013 3. september 2013 Sådan vil Dansk Folkeparti styrke erhvervs- og ungdomsuddannelserne Dansk Folkeparti vil styrke de Læs mere Nordjysk Uddannelsesindblik 2015 - temaindblik: Elevsammensætning og social mobilitet på ungdomsuddannelserne
Nordjysk Uddannelsesindblik 2015 - temaindblik: Elevsammensætning og social mobilitet på ungdomsuddannelserne Denne publikation er en del af Region s årlige uddannelsesindblik. I denne publikation beskrives Læs mere Erhvervsuddannelserne (eud) er en del af ungdomsuddannelserne; knap 20% af en ungdomsårgang vælger eud i forlængelse af grundskolen eller 10. klasse.
Børne- og Undervisningsudvalget 2012-13 BUU Alm.del Bilag 285 Offentligt Afdeling for Ungdoms- og Voksenuddannelser Frederiksholms Kanal 26 1220 København K Tlf. 3392 5000 Fax 3392 5302 E-mail uvm@uvm.dk Læs mere Torben Pilegaard Jensen og Britt Østergaard Larsen. Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet Værdier, interesser og holdninger.
Torben Pilegaard Jensen og Britt Østergaard Larsen Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet Værdier, interesser og holdninger Bilag Publikationen Unge i erhvervsuddannelserne og på arbejdsmarkedet: Læs mere Hvordan bliver eleverne parat til erhvervsuddannelse?
Hvordan bliver eleverne parat til erhvervsuddannelse? Reformen af erhvervsuddannelserne er et paradigmeskift, som lægger op til en ny kvalitetsdagsorden med fokus på folkeskolens uddannelsesparate elever, Læs mere Nyt fra Undervisningsministeriet
Nyt fra Undervisningsministeriet FUETS konference 2010 Jørgen Brock jb@uvm.dk 3395 5685 Claus Søe Claus.soe@uvm.dk 33955307 Side 1 Program Baggrund Unges og kommuners pligter Ungedatabasen E-vejledning Læs mere 2020-plan for UU (Ungdommens uddannelsesvejledning)
2020-plan for UU (Ungdommens uddannelsesvejledning) Dette notat beskriver visionen for UU sjælland syd (UUSS, som består af Næstved, Faxe samt Vordingborg) 2020. Notatet inddrager de officielle lovkrav, Læs mere Forudsigeligt frafald svækker erhvervsuddannelserne
Forudsigeligt frafald svækker erhvervsuddannelserne Elever og lærere er enige: Tusindvis af unge optages på erhvervsuddannelserne med meget lille udsigt til at kunne gennemføre. Synspunktet understøttes Læs mere EUD-reform. - med fokus på kvalitet. Afdelingschef Lars Mortensen Undervisningsministeriet. Side 1
EUD-reform - med fokus på kvalitet Afdelingschef Lars Mortensen Undervisningsministeriet Side 1 Den smeltende isflage Faldende søgning fra 9./10. kl.: Fra 29 pct. i 2006 til 19 pct. i 2012 Højt frafald: Læs mere erhvervsuddannelser som vækstforstærker 6 forslag til bedre
erhvervsuddannelser som vækstforstærker 6 forslag til bedre erhvervsuddannelser Indhold 2 Forord 7 Godt udgangspunkt 13 Forslag 1: Bedre og mere relevant undervisning kernen 17 Forslag 2: Bedre alternativer Læs mere workshops og seminarer med fokus på områdets udvikling afprøvning af forskellige initiativer to analyser; en samspilsanalyse og en ungeanalyse.
UNGEANALYSE 15-17 ÅR - Uddelt til Det Regionale Beskæftigelsesråd, januar 2011 Beskæftigelsesregion Syddanmark har igangsat en udviklingsproces i Tønder og Aabenraa kommuner, som har fokus på indsatsen Læs mere Forældremøde 10. klasse
Forældremøde 10. klasse Dagsorden: Fokus på valg af uddannelse inden den 1. marts 2015 Nyt på erhvervsskoleområdet og uddannelsestendenser Informationer om uddannelsesmulighederne Brobygning i uge 47 og Læs mere Forældremøde Rønde Efterskole November 2014
Forældremøde Rønde Efterskole November 2014 Uddannelsesvalg Hvad vil du være? Hvem vil du være? Hvad kan du styre efter, når du skal vælge uddannelse? God, grundig og rigelig uddannelse? Hvad du er god Læs mere I NNS-Randers vil vi arbejde med følgende områder: 1. ELEVER: Vi ønsker at arbejde med uddannelsesparatheden hos Munkholmskolens overbygningselever
Erhvervsuddannelser i verdensklasse God uddannelse til alle Alt for få unge søger i dag ind på erhvervsuddannelserne. Det betyder, at vi kommer til at mangle industriteknikere, mekanikere, kokke, kontorassistenter Læs mere Nyt fra Undervisningsministeriet Fokus på Ungepakken Konference for vejledere Nyborg Strand 6. maj 2010 Steffen Jensen sj@uvm.dk 3392 5135 2033 0840
Nyt fra Undervisningsministeriet Fokus på Ungepakken Konference for vejledere Nyborg Strand 6. maj 2010 Steffen Jensen sj@uvm.dk 3392 5135 2033 0840 Side 1 Finanslovsaftaler 2010 Flerårsaftale for de erhvervsrettede Læs mere Stort frafald er hæmskoen i dansk uddannelsespolitik
Stort frafald er hæmskoen i dansk uddannelsespolitik Hver 6. elev, der forlader folkeskolen, får ikke en ungdomsuddannelse, inden de bliver voksne, og det er på trods af, at 8 ud af 1 har påbegyndt mindst Læs mere UU Århus Ungdommens Uddannelsesvejledning i Samsø og Århus Kommuner
UU Århus Ungdommens Uddannelsesvejledning i Samsø og Århus Kommuner Uddannelsesvalget pr. 15. marts 2007 Marts 2007 Side 1 af 12 Uddannelsesvalget pr. 15. marts 2007 er en opgørelse over de unges tilmeldinger Læs mere Reformen. - om bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser
Reformen - om bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser Erhvervsuddannelsernes mange styrker skal frem i lyset Med en erhvervsuddannelse åbnes døre til faglærte jobs, videreuddannelse og en fremtid Læs mere Resumé: Analyse af højskolernes effekt på uddannelse
Resumé: Analyse af højskolernes effekt på uddannelse 1. Effekt opgjort som øget tilbagevenden til uddannelsessystemet efter afbrudt ungdomsuddannelse 2. Effekt opgjort som mindsket frafald på videregående Læs mere Bedre ungdomsuddannelser
Bedre ungdomsuddannelser - en forudsætning for regional vækst og udvikling Bedre ungdomsuddannelser - en forudsætning for regional vækst og udvikling Regionerne og de regionale vækstfora har via målrettede Læs mere Konference om Aalborg Kommunes Unge-strategi 25. april 2014
Konference om Aalborg Kommunes Unge-strategi 25. april 2014 Flere unge skal have en erhvervsuddannelse hvordan bidrager erhvervsskolereformen til dette. Oplæg ved Vicedirektør Hanne Muchitsch, Aalborg Læs mere Nye regler og redskaber på vejledningsområdet
Nye regler og redskaber på vejledningsområdet Vejledningskontorets informationsmøder september 2010 Kontorchef Steffen Jensen sj@uvm.dk 3392 5135 Side 1 Program Velkomst og indledning Unges og kommuners Læs mere Unge, uddannelsesvalg, motivation og læringsmiljø i udskolingen. Mette Pless, Center for Ungdomsforskning, Aalborg Universitet, København
Unge, uddannelsesvalg, motivation og læringsmiljø i udskolingen Mette Pless, Center for Ungdomsforskning, Aalborg Universitet, København 1 Dagens oplæg Unges uddannelsesvalg og veje. Hvilke tanker gør Læs mere Undersøg job ARBEJDSKORT 1. Job i dagligdagen. Opgaven. Sådan kommer du i gang. Resultat. Tid
ARBEJDSKORT 1 Undersøg job Job i dagligdagen Hver dag møder du, overalt hvor du kommer, mennesker på job. Hos bageren, i indkøbscentret, i sportshallen, i biografen, på gaden. På skolen er der dine lærere, Læs mere Unges valgprocesser, vejledning og motivation for læring
Unges valgprocesser, vejledning og motivation for læring Mette Pless, Center for Ungdomsforskning, Aalborg Universitet, København mep@learning.aau.dk 1 Empirisk grundlag Undersøgelse om unges uddannelsesvalg Læs mere Partnerskabsaftale 10. juni 2010
Partnerskabsaftale 10. juni 2010 Partnerskabsaftale Herlev til Herlev mellem Dansk Byggeri, Københavns tekniske skole (Herlev afdeling), UU-Nord og Herlev kommune i perioden 1.8.2010 til 31.12.2012 Baggrund Læs mere Regionens og kommunernes opgaver på uddannelsesområdet
Halsnæ Regional Udviklingsplan 2012 Uddannelse Regionens og kommunernes opgaver på uddannelsesområdet Regionen har en rolle i forhold til at facilitere et bredt samarbejde regionalt mellem kommuner og Læs mere Elever på erhvervsuddannelserne
6 ARBEJDS MARKEDS RAPPORT Elever på erhvervsuddannelserne 1.1 Indledning og sammenfatning... side 33 1.2 Erhvervsuddannelserne - et overblik... side 34 1.3 Nye elevers almene kvalifikationer... side 4 Læs mere Fra ufaglært til faglært
Fra ufaglært til faglært VEU Konferencen 2013 Torsdag den 12. december 2013 ved Specialkonsulent Michael Andersen Voksen- og efteruddannelsesenheden på EVA Disposition Hvorfor der er brug for at flere Læs mere Jeg kommer heller ikke i morgen
Jeg kommer heller ikke i morgen Noemi Katznelson Status på EUD 72 % af lærerne på eud oplever, at andelen af dårligt motiverede elever er vokset 54 % af lærerne tror frafaldet vil stige MEN 65 % af eleverne Læs mere Udslusningsstatistik 2014 for Produktionsskolen k-u-b-a
Udslusningsstatistik 2014 for Produktionsskolen k-u-b-a 1 Udslusningstal for produktionskolen k-u-b-a 2014 Elevernes beskæftigelse 4 mrd. efter ophold på skolen Ved ikke 25% Grundskole 5% Gymasiel udd. Læs mere LOKAL UNDERVISNINGSPLAN (LUP) ERHVERVSUDDANNELSERNE SVENDBORG ERHVERVSSKOLE
LOKAL UNDERVISNINGSPLAN (LUP) ERHVERVSUDDANNELSERNE SVENDBORG ERHVERVSSKOLE Indhold Generelt for Svendborg Erhvervsskole - Erhvervsuddannelserne... 3 Praktiske oplysninger... 4 Skolens pædagogiske og didaktiske Læs mere September 2012. Resume: Efterskolerne og uddannelsesmobilitet. Udarbejdet af DAMVAD for Efterskoleforeningen
September 2012 Resume: Efterskolerne og uddannelsesmobilitet Udarbejdet af DAMVAD for Efterskoleforeningen For information on obtaining additional copies, permission to reprint or translate this work, Læs mere Ministeriet for Børn og Undervisning. Endnu bedre uddannelser for unge og voksne
Ministeriet for Børn og Undervisning Endnu bedre uddannelser for unge og voksne 0 Endnu bedre uddannelser for unge og voksne Nyt kapitel Vi har i Danmark gode ungdomsuddannelser og gode voksen- og efteruddannelser. Læs mere 8. klasse - UEA Uddannelsesveje
8. klasse - UEA Uddannelsesveje Efterskoler Husholdningsskoler EGU EUD Andre Produktionsskoler STU www.ug.dk Efterskoler Der findes over 240 efterskoler, hvor du kan gå i 8., 9.., 10., 11.og 12. klasse. Læs mere Hvor vil du hen? Orientering om vejledningsforløbet i 8. klasse
Hvor vil du hen? Orientering om vejledningsforløbet i 8. klasse Hareskov Skole 24. Oktober 2013 Marianne Bostrøm Ungdommens Uddannelsesvejledning i Allerød, Furesø, Hørsholm og Rudersdal Aftenens program Læs mere Tværfaglighed i et ungeperspektiv. Uddannelsesparathed og frafald i Middelfart Kommune
Tværfaglighed i et ungeperspektiv Uddannelsesparathed og frafald i Middelfart Kommune UU-Lillebælt, sept. 2012 Indledning På de følgende par sider kan du læse om uddannelsesparathedsvurderingerne i 2012, Læs mere Indsatsområder og handlingsplaner for erhvervsuddannelserne, 2013 2014.
Indsatsområder og handlingsplaner for erhvervsuddannelserne, 2013 2014. CPH WEST har besluttet en længerevarende satsning som Ny Nordisk Skole. Der er defineret 3 konkrete mål for CPH WEST: 1. De faglige Læs mere Bekendtgørelse om introduktionskurser og brobygning til Ungdomsuddannelserne
Uddannelse fremtidssikring mod 2020 Personer med en erhvervsuddannelse udgør i dag den største medarbejdergruppe i det private erhvervsliv. Antallet af personer med en erhvervsuddannelse vil falde med Læs mere UU-Frederiksberg. Ungdommens Uddannelsesvejledning Frederiksberg. Finsensvej 86, 2 sal. 2000 Frederiksberg
UU-Frederiksberg Ungdommens Uddannelsesvejledning Frederiksberg Finsensvej 86, 2 sal 2000 Frederiksberg www.uu-frederiksberg.dk Vejledning i 8.klasse Kollektiv orientering om uddannelsessystemet Uddannelsesmesse Læs mere Fælles ungeindsats for Østdanmark Oversigt over nuværende og kommende initiativer
Udkast til Partnerskabsaftale mellem Indhold Partnerskabet... 3 Aftaleparterne... 3 Baggrund... 3 Formål... 4 Indsatsområder... 4 Koordination af indsats og udveksling af information om praktikpladssøgende... Læs mere Ungdommens Uddannelsesvejledning Region Sjælland
Ungdommens Uddannelsesvejledning Region Sjælland Ungdommens Uddannelsesvejledning Region Sjælland Dokumentation for regionale statistikker fra de seks UU-centre i Region Sjælland 2 Ungdommens Uddannelsesvejledning Læs mere Skolereformen i Greve. - lad os sammen gøre en god skole bedre
Skolereformen i Greve - lad os sammen gøre en god skole bedre Dialogforum 12. maj 2014 De overordnede nationale mål Folkeskolen skal udfordre alle elever, så de bliver så dygtige, de kan Mindst 80% af Læs mere Uddannelsesparathed. Faglige kompetencer Sociale kompetencer Personlige kompetencer Motivation
Uddannelser efter 9. og 10. klasse Job eller uddannelse Erhvervsuddannelser 1½ - 5 år Fx murer, smed, bager, elektriker, salgsassistent, social- og sundhedsassistent EUX Gymnasiale uddannelser 3 år STX Læs mere Knap hver fjerde unge mand har kun gået i folkeskole
28. unge mangler skompetencerne til at begå sig på arbejdsmarkedet Knap hver fjerde unge mand har kun gået i folkeskole 28. eller hvad der svarer til 3 pct. af de 16-29-årige er ikke i gang med eller har Læs mere UTA-projektet, baggrund, forløb og resultater
UTA-projektet, baggrund, forløb og resultater WS 7 på konferencen Jagten på 95 pct. hvad virker? 22. november 2010 v/ Jan Bauditz, Chefkonsulent, KL, Kontoret for Arbejdsmarked og Uddannelse Dagsorden Læs mere Analyse af behovet for ny erhvervsuddannelsesindgang i Høng
Dato: 9. november 2012 Brevid: 1907970 Analyse af behovet for ny erhvervsuddannelsesindgang i Høng Læsevejledning Denne analyse afdækker uddannelsesniveau og uddannelsesmønster i Kalundborg Kommune. Der Læs mere Dansk Byggeri og 3F. Analyse af unge med uddannelsesaftale, som ikke fuldfører EUD bygge og anlæg. Kvantitativ belysning.
Dansk Byggeri og 3F Analyse af unge med uddannelsesaftale, som ikke fuldfører EUD bygge og anlæg Kvantitativ belysning April 2013 Seniorkonsulent Kim Madsen Side 1 Analyse af unge med uddannelsesaftale, Læs mere Analyse 21. marts 2014
21. marts 2014 Adgangskrav på 7 til gymnasier vil få stor betydning for uddannelsessystemet Af Kristian Thor Jakobsen Reformen af landets erhvervsuddannelser indfører karakterkrav til ungdomsuddannelserne. Læs mere Ungdomsuddannelsesniveau 1990 1995 2000 2001 2002 2003. Med ungdomsuddannelse 77,0 81,5 82,8 80,6 79,5 80,3
DANMARK I DEN GLOBALE ØKONOMI SEKRETARIATET FOR MINISTERUDVALGET Prins Jørgens Gård 11, 1218 København K Telefon 33 92 33 00 - Fax 33 11 16 65 Bilag om de gymnasiale uddannelser i tal 1 1. Baggrund De Læs mere Folkeskolen skaber mønsterbrydere
Unge, der klarer sig godt i dansk og matematik ved folkeskolens afgangsprøver, har nemmere ved at bryde den sociale arv og få en ungdomsuddannelse. 7 pct. af de unge, der havde ufaglærte forældre og fik Læs mere Den femte vej EUD-vejen til videregående uddannelse
... Den femte vej EUD-vejen til videregående uddannelse Konference med fokus på mulighederne for videregående uddannelse efter en erhvervsuddannelse at synliggøre vejene fra EUD til videreuddannelse Tid: Læs mere Frafald på de gymnasiale uddannelser. Del 1
Frafald på de gymnasiale uddannelser Del 1 Frafald på de gymnasiale uddannelser - en undersøgelse af frafald på de gymnasiale institutioner foretaget i foråret 2009. Version 1 Af Hanne Bech (projektleder), Læs mere FOR FÅ VÆLGER UDDANNELSER DER GIVER VÆKST
Organisation for erhvervslivet Juni 2010 FOR FÅ VÆLGER UDDANNELSER DER GIVER VÆKST AF KONSULENT SARAH GADE HANSEN, DI, SGA@DI.DK Flere unge med en videregående uddannelse vil bidrage til at øge produktiviteten Læs mere 30.9.2014. Erhvervsskole Reform 2015. Mere attraktive erhvervsuddannelser. Højere krav Bedre uddannelser Flere muligheder
Erhvervsskole Reform 2015 30.9.2014 Mere attraktive erhvervsuddannelser Højere krav Bedre uddannelser Flere muligheder Adgangskrav: 2,0 i dansk og matematik Tilmeldingsbegrænsning: 1 forsøg på GRF1 3 forsøg Læs mere OM KOMBINERET UNGDOMSUDDANNELSE - KUU
OM KOMBINERET UNGDOMSUDDANNELSE - KUU LOVGRUNDLAG: Lov om Kombineret Ungdomsuddannelse - lov nr. 631 af 16/06/2014 samt tilhørende. Loven blev vedtaget på et bredt forlig af S, SF, RV, V, DF, LA og KF. Læs mere SØGÅRDSSKOLEN MANDAG D.6.MAJ
10. klasse Lone Basse Chefkonsulent Kontor for Vejledning og Overgange 29-04-2015 Side 1 Rammen I 2008 blev 10. klasse målrettet unge, som efter grundskolen har behov for yderligere faglig kvalificering Læs mere 9. og 10. klasseelevernes tilmelding til ungdomsuddannelserne
9. og 10. klasseelevernes tilmelding til ungdomsuddannelserne Af Susanne Irvang Nielsen De uddannelsesvalg, eleverne i 9. og 10. klasse har foretaget pr. 15. marts, viser, at de gymnasiale uddannelser Læs mere Hvorfor uddannelse? Bedre muligheder for job Højere løn Personlig udvikling Selvtillid og selvværd. Uddannelse er vejen til en god fremtid
Bidrag til uddannelsesplanen for elever i 10. klasse 2012-13 Navn: CPR. nr.: E-mail: Mobil nr.: Klasse: Skole: Klasselærer: Vejleder: Om uddannelsesplanen Uddannelsesplanen er din plan for fremtiden. Du Læs mere Forældremøde i 10.klasse 2015-16
Forældremøde i 10.klasse 2015-16 Vejlederen har ordet Samarbejde Vejledningsaktiviteter Kort om uddannelsessystemet Uddannelsesparathed og krav til optag Tilmelding: optagelse.dk (procedure og ansvar) Læs mere Fælles orientering BUM 2014. Ansøgning og optagelse på ungdomsuddannelserne
Fælles orientering BUM 2014 Ansøgning og optagelse på ungdomsuddannelserne VURDERING AF UDDANNELSESPARATHED I 8. KLASSE (SKOLEN VURDERER SENEST DEN 1. DECEMBER) 1. De faglige forudsætninger Elever med Læs mere Etablering af konsortie om udvikling og udbud af Kombineret Ungdomsuddannelse.
Etablering af konsortie om udvikling og udbud af Kombineret Ungdomsuddannelse. 1. Baggrunden for kombineret ungdomsuddannelse Med den politiske aftale om Bedre og mere attraktive erhvervsuddannelser, blev Læs mere UU-Sjælsø Ungdommens Uddannelsesvejledning
Aftenens program Om UU-Sjælsø Yderligere informationsmuligheder om uddannelse Uddannelsessystemet Vejledningsforløbet Parathedsvurdering Uddannelsesmuligheder efter 9. klasse/10. klasse Ansøgning til ungdomsuddannelse Læs mere Udskoling og overgang til ungdomsuddannelse Fremfærd-projektbeskrivelse
Udskoling og overgang til ungdomsuddannelse Fremfærd-projektbeskrivelse 24. juni 2014 Frafaldet fra erhvervsuddannelserne og en stor søgning mod de gymnasiale ungdomsuddannelser bliver udpeget som centrale Læs mere Hvad er realkompetencer?
Hvad er realkompetencer? Realkompetencer er en persons samlede viden, færdigheder og kompetencer, uanset hvor og hvordan de er erhvervet Tanken er at anerkende en persons samlede erfaringer fra uddannelse, Læs mere Undersøg job. Arbejdskort 1. Job på skolen. Opgave. Hjælp. Resultat. Tid
Arbejdskort 1 Undersøg job Job på skolen Hver dag møder du mennesker på job overalt, hvor du kommer. Hos bageren, i butikker, i sportshallen, i biografen, på gaden. På skolen er der dine lærere, servicemedarbejdere Læs mere NOTAT. Uddannelses- og beskæftigelsesstatistik for unge 15-24- årige i Ringsted kommune
NOTAT Dato: 6. juni 2014 Uddannelses- og beskæftigelsesstatistik for unge 15-24- årige i Ringsted kommune Det skal indledningsvist nævnes, at notatet er struktureret omkring først at se på de 15-17-årige Læs mere Ungdomsuddannelse til alle Samarbejdsaftale 2011-12
Ungdomsuddannelse til alle Samarbejdsaftale 2011-12 Samarbejde om fastholdelse og forebyggelse mod frafald Aftale mellem Skive Handelsskole, Skive Tekniske Skole, Skive Gymnasium/HF, Socialog sundhedsskolen, Læs mere 10. klasse. Rammen. Præsentation af reglerne om 10. klasse særligt. de nye erhvervsrettede 10. klasseordninger
Uddannelsesplan for elever i 10. klasse 2009-10 til ungdomsuddannelse eller anden aktivitet Navn: CPR. nr.: E-mail: Mobil nr.: Skole: Klasse: UU-vejleder: Til eleven I 10. klasse skal du arbejde videre Læs mere Læseplan for emnet uddannelse og job
Læseplan for emnet uddannelse og job Indhold Indledning 3 1. trinforløb for børnehaveklasse til 3. klassetrin 4 Det personlige valg 5 Fra uddannelse til job 5 Arbejdsliv 6 2. trinforløb for 4.- 6. klassetrin Læs mere Indhold. Vesthimmerlands Kommune Himmerlandsgade 27 9600 Aars. UU Vesthimmerland Østre Boulevard 10 9600 Aars. 6. november 2014
1 Indhold 1. Om Ungdommens Uddannelsesvejledning 2. Kollektive vejledningsaktiviteter 3. Uddannelsesparathed 4. Særlig vejledningsindsats 5. Forældreopgaver og optagelsesproceduren 6. Uddannelsesoverblik Læs mere Hver 8. unge dansker er hverken i job eller uddannelse
Hver. unge dansker er hverken i job eller uddannelse Ser man på arbejdsstyrkens uddannelsesniveau, er der markante forskelle mellem Danmark og Tyskland. I den tyske arbejdsstyrke er det omkring hver 7. Læs mere Uddannelsesstatistik Marts 2014 Slagelse Kommune
Uddannelsesstatistik Marts 2014 Slagelse Kommune UU s ledelsesinformation. Uddannelsesstatistik: 15 17 årige: Antallet af unge, der er i gang med en uddannelse er steget til 94,3 % i forhold til 93,2 % Læs mere Lokalafdeling Skive Viborg & Omegn. Ansøgning
Ansøgning Industriens uddannelser Fremtidens uddannelser Ansøgning på vegne af DS Håndværk og Industri Skive-Viborg & Omegn: Kasserer Jørgen Jacobsen, Vestermarken 25, Vester Jølby, 7950 Erslev. Tlf: 2363 Læs mere Erhvervsfolk Giver Uddannelse
Erhvervsfolk Giver Uddannelse Erhvervs Grund Uddannelsen (EGU) en skræddersyet arbejdspladsuddannelse! Blomsterbutiksindehaver, Yvonne Jørgensen Jeg har sagt ja til en pige på EGU, fordi jeg simpelthen Læs mere Studenterne fra 2008 - hvem er de, og hvor langt var de kommet i 2012?
Studenterne fra 2008 - hvem er de, og hvor langt var de kommet i 2012? GL og Gymnasieskolernes Rektorforening følger de elever, der bestod en ungdomsuddannelse i 2008 på baggrund af dataudtræk fra Danmark Læs mere EUD-reformen og de mest udsatte unge. Konsulent Jesper Jans Oplæg ved socialstyrelsens temadag Torsdag den 25.
EUD-reformen og de mest udsatte unge Konsulent Jesper Jans Oplæg ved socialstyrelsens temadag Torsdag den 25. Hvad skaber vækst og udvikling i DK? 2001 00 erne 10 erne Margrethe Vestager: Produktionssamfundet Læs mere Uddannelsesstatistik Marts 2014 Sorø Kommune
Uddannelsesstatistik Marts 2014 Sorø Kommune UU s ledelsesinformation. Placeringsstatistikker: 15 17årige: Antallet af unge i gang med uddannelse og unge i forberedende aktiviteter ligger samlet på 98,2%. Læs mere Den nye folkeskole. - en kort guide til reformen. Den nye folkeskole - en kort guide til reformen 1
Den nye folkeskole - en kort guide til reformen Den nye folkeskole - en kort guide til reformen 1 Den nye folkeskole - en kort guide til reformen Et fagligt løft af folkeskolen Vi har en rigtig god folkeskole Læs mere Lovtidende A. 2014 Udgivet den 2. juli 2014. Bekendtgørelse om vejledning om valg af ungdomsuddannelse og erhverv. 30. juni 2014. Nr. 840.
Lovtidende A 2014 Udgivet den 2. juli 2014 30. juni 2014. Nr. 840. Bekendtgørelse om vejledning om valg af ungdomsuddannelse og erhverv I medfør af 2, stk. 3, 3, stk. 6, 4, stk. 4, 5, stk. 5, 10, stk. Læs mere ALLE UNGE GODT FRA START
ALLE UNGE GODT FRA START ALLE UNGE GODT FRA START En svær start på livet kan få omfattende konsekvenser for unge i resten af deres liv. Når mere end hver syvende elev forlader folkeskolen uden at kunne Læs mere FTU-statistik tilmelding til ungdomsuddannelser m.m. pr. 4. marts 2014 en foreløbig opgørelse
FTU-statistik tilmelding til ungdomsuddannelser m.m. pr. 4. marts 2014 en foreløbig opgørelse Primo marts 2014 afleverede eleverne fra Horsens og Hedensted kommuners 9. og 10. klasser deres ansøgning til Læs mere Fra Valg til Læring potentialer i at skifte perspektiv
Fra Valg til Læring potentialer i at skifte perspektiv Randi Boelskifte Skovhus Lektor ved VIA University College Ph.d. studerende ved Uddannelse og Pædagogik, Aarhus Universitet Denne artikel argumenterer Læs mere Young Skills Klædt på til en erhvervsuddannelse
Young Skills Klædt på til en erhvervsuddannelse Aktivitet 1: Styrkelse af de unges afklaring om uddannelsesvalg Projektskitse for projekter under aktivitet 1 1. Fælles referenceramme for vejledere, lærere Læs mere Brug af social pejling til gruppevejledning i 8. klasser
Brug af social pejling til gruppevejledning i 8. klasser Lene Røjkjær Pedersen Stud. mag. i Læring og Forandringsprocesser Institut for Læring og Filosofi Aalborg Universitet Abstract Vejledere ved Ungdommens Læs mere Tilbudsfag 2012-13. Prøveforberedende fag til FSA eller FS10 Tysk. Fransk 3 t. Fysik/Kemi. Ikke prøveforberedende fag Ekstra Dansk.
Tilbudsfag 2012-13 Prøveforberedende fag til FSA eller FS10 Tysk 3 t Fransk 3 t. Fysik/Kemi Ikke prøveforberedende fag Ekstra Dansk Vi arbejder her med nogle af dine svage sider i dansk såsom læsetræning, Læs mere EUV HVORDAN GØR VI? VISIONER OG FORVENTNINGER ANDERS BOJESEN, UDDANNELSESPOLITISK KONSULENT, HK STAT. HK præsentation
EUV HVORDAN GØR VI? VISIONER OG FORVENTNINGER ANDERS BOJESEN, UDDANNELSESPOLITISK KONSULENT, HK STAT HK præsentation 1 2 VISION FOR FREMTIDENS ERHVERVSUDDANNELSE ERHVERVSUDDANNELSERNES UDVIKLING EUD REFORM Læs mere (Tidlig vejledning i folkeskolen, mentorordning, brobygning og forøget opsøgende vejledning m.v.)
LOV nr 559 af 06/06/2007 (Gældende) Lov om ændring af lov om vejledning om valg af uddannelse og erhverv og forskellige andre love og om ophævelse af lov om brobygningsforløb til ungdomsuddannelserne (Tidlig Læs mere BILAG TIL UNGEANALYSEN
BILAG TIL UNGEANALYSEN Bilag 1: Statistik vedrørende de unge Bilag 2: Udvikling af tilbud til de unge Bilag 3: Unge cases Bilag 4: Dataindsamlingsmetode Bilag 1: Statistik vedrørende de unge 1. Frafald, Læs mere ERHVERVSUDDANNELSER I FREMTIDEN UDFORDRINGER OG MULIGHEDER. Peter Koudahl koudahl@dpu.dk
ERHVERVSUDDANNELSER I FREMTIDEN UDFORDRINGER OG MULIGHEDER Peter Koudahl koudahl@dpu.dk Gangen i oplægget Nogle udgangspunkter Paradokser Hvis er problemet med unge, der ikke uddanner sig? Unges brug af Læs mere Erhvervs- GrundUddannelsen
Information om Erhvervs- GrundUddannelsen ErhvervsGrundUddannelsen Vestergade 58 N 8000 Århus C Tlf: 8940 1370 Fax: 8613 5559 www.amcmidt.dk egu@msb.aarhus.dk INDHOLD Denne folder skal informere om ErhvervsGrundUddannelsen Læs mere UDDANNELSESAFTEN i 8. kl. 2012 VEJLEDNING VIRKER
UDDANNELSESAFTEN i 8. kl. 2012 VEJLEDNING VIRKER Uddannelsesorientering Bente Villadsen Sønderup, UU-konsulent (Ungdommens Uddannelsesvejledning) Mobil: 24 45 70 59 E-mail: uuvbs@herning.dk Aftenens program Læs mere 2017 © DocPlayer.dk Fortrolighedspolitik | Servicevilkår | Feedback