Sisällissodasta käytettyjen nimitysten sumea logiikka — Mularin mietteitä
Suomen sisällissotaa on kutsuttu monilla eri nimillä. Käytössä ovat olleet mm. seuraavat nimet: vapaussota, kansalaissota, luokkasota, kapina, punakapina ja vuoden 1918 sota. Käytettyjen nimitysten taustalla ovat vaikuttaneet usein henkilöiden poliittiset motiivit. Mitä arvolatautuneemmasta nimityksestä on kysymys, sitä vähemmän nimen käyttäjä yleensä hyväksyy sodasta käytettyjä neutraaleja saati vastakkaisella tavalla arvolatautuneita nimityksiä. Keskustelua saattaa hallita myös tietynlainen mustavalkoisuus, vaikka keskustelija käyttäisi neutraalia nimeä. Saattaahan hän tällöin todeta, ettei ääripäitä edustavilla nimityksillä ole merkitystä käydyssä keskustelussa. Tämä taas rajoittaa erilaisten näkökulmien esiintuomista.
Kaksiulotteisessa, mustavalkoisessa keskustelussa vääränä pidetty mielipide nähdään usein kokonaisuudessaan arvottomana. Sitä ei pidetä edes vähäisessä määrin hedelmällisenä keskustelun kannalta, vaan sitä pidetään absoluuttisen virheellisenä. Matemaattisessa mallinnuksessa käytetty sumea logiikka tarjoaa kuitenkin mahdollisuuden tarkastella erilaisia mielipiteitä relaation avulla. Jos erilaisille mielipiteille päätetään antaa arvot nollan ja ykkösen väliltä siten, että 0 tarkoittaa, että väite ei pidä paikkaansa ja 1 tarkoittaa, että väite pitää täydellisesti paikkansa, voidaan sisällissodan nimitysten paikkansapitävyys luokitella lukuarvon perusteella oheisen taulukon mukaan.
Sisällissota 0,9
Luokkasota 0,6
Kansalaissota 0,5
Torpparikapina 0,4
Punakapina 0,3
Veljessota 0,2
Vallankumous 0,2
Vapaussota 0,1
Lukuarvojen määrittämiseen on syytä käyttää aikaa. Luokittelussa on pyritty tässä tapauksessa huomioon ottamaan nimityksen paikkansa pitävyyden lisäksi se, kuinka kattava nimitys on. Toisin sanoen, jos nimitys pitää paikkansa, mutta vain osittain ja on lisäksi asenteellinen, on molemmat tekijät huomioitu pisteitä vähentävästi.
Veljessota kertoo nimenä, että kyseessä on sisällissota. Kuitenkin se liioittelee asiaa. Kirjaimellisesti luettuna veljessota tarkoittaa, että kyseessä olisi ollut veljien, miespuolisten sisarusten välinen kamppailu. Tiedämme toki, että sisällissodassa oli perheitä, jotka olivat jakaantuneet eri puolille, mutta nimitys on silti kokonaisuuden kannalta liioittelevan ylidramaattinen ja toisaalta liian suppea.
Kansalaissota on veljessotaa neutraalimpi nimitys ja korrektimpi. Kansalaissodalla ei ole vastaavaa romantisoitua painolastia kannettavanaan kuin veljessodalla. Kuitenkin se jättää huomiotta sen, että Suomen sisällissotaan osallistui myös venäläisiä, saksalaisia ja ruotsalaisia sotilaita. Kansalaissota on sanatarkka laina englannin kielen sisällissotaa tarkoittavasata civil war käsitteestä, joskin käännöstä voidaan pitää tietyllä tavalla epäonnistuneena.
Kapina ja punakapina viittaavat sodan lopputulokseen. Jos vallankumousyritys onnistuu, tulee siitä vallankumous, jos taas yritys epäonnistuu, muuttuu se kukistetuksi kapinaksi. Tämän nimen tekee muita käytettyjä nimityksiä häilyvämmäksi sen, että sitä ovat käyttäneet asenteellisesti niin valkoista kuin punaista osapuolta sympatisoineet henkilöt. Sen käytön taustalla saattaa olla käyttäjästä riippuen niin vihaa, sarkasmia kuin sääliäkin.
Punaisen puolen aloittama vallankumous onnistui vain osittain. Punainen osapuoli ei pystynyt levittämään valtaansa Etelä-Suomesta ja suurista kaupungeista edemmäksi. Valkoiset löivät punaiset, eikä valta näin ollen myöskään vaihtunut pysyvästi.
Luokkasota kertoo sodassa vastakkain olleista yhteiskuntaluokista. Kuitenkin tiedetään, että välttämättä osapuolet eivät valinneet puoliaan yhteiskuntaluokan perusteella. Lisäksi on otettava huomioon, että niin omistavan luokan kuin työväestön jäseniä jättäytyi runsaasti sotatoimien ulkopuolelle.
Väinö Linnan trilogia Täällä Pohjan tähden alla kuvaa sisällissotaa hämäläisen torppariperheen näkökulmasta. Kirjassa on kerrottu selkeästi syyt maalaisköyhälistön motiiveihin osallistua sotaan punaisella puolella. Kuitenkin termi torpparikapina jättää huomiotta kaupunkien köyhälistön osuuden sisällissodassa. Termi ei myöskään kerro valkoisesta osapuolesta muuten kuin negaation kautta.
Vapaussota on käytetyistä nimityksistä kaikkein kauimpana totuudesta, mutta silti nimitystä ei voida kuitenkaan kokonaan jättää ilman pisteitä ja näin tuomita täysin paikkansapitämättömäksi. On fakta, että valkoinen osapuoli riisui venäläisiä joukkoja aseista ja myös taisteli punaisten puolella olleita venäläisiä sotilaita vastaan. Toisaalta vapaussodalla voidaan viitata myös taisteluun sosialismia vastaan. Tällöin asian tekee ongelmalliseksi se, että valkoiset katsoivat toisaalta edustavansa laillista esivaltaa, joka edusti demokratiaa ja periaatteessa hyväksyi sosialistit osaksi yhteiskuntaa. Vapaussota-nimen taustalla voidaan nähdä olevan valkoisen osapuolen halu vääristää historiankirjoitusta siten, että huomio kääntyy sisällissodasta taisteluun venäläisiä miehittäjiä vastaan.
Sumeaa logiikkaa hyödyntämällä voidaan antaa erilaisille mielipiteille lukuarvot, joiden avulla voidaan puolestaan pyrkiä määrittämään mielipiteen paikkansapitävyys numeerisesti. Se auttaa ymmärtämään, että täysin vääriä tai oikeita mielipiteitä on vain ani harvoin. Samalla asioita pystyy suhteuttamaan yleisesti, koska mahdollisuuksia sumean logiikan hyödyntämiseen on lukemattomia. Ensiarvoisen tärkeää on käyttää aikaa lukuarvojen määrittämiseen kriittisesti, koska muuten lopputulos vääristyy helposti.
Oman luokitukseni mukaan nimitys sisällissota saa lukuarvon 0,9. Kun desimaaliluvun muuttaa prosenteiksi, saadaan 90%. Nimitys on myös sikäli hyvä, että se kertoo myös ulkomaalaiselle, mistä vuoden 1918 tapahtumissa oli pohjimmiltaan kysymys. Täysiä pisteitä sisällissotakaan ei silti ansaitse, koska molempien osapuolten rinnalla taisteli ulkomaalaisia joukkoja.
Matti Mulari 3.2.2018 21:32
Hyvä analyysi poijalta.
Veikko Savolainen 3.2.2018 22:05
Kiitos Antti ansiokkaasta blogista ja huolellisesta aiheentarkastelusta. Tuo lopputoteamuksesi "täysiä pisteitä sisällissotakaan ei silti ansaitse, koska molempien osapuolten rinnalla taisteli ulkomaalaisia joukkoja" muuten on otettu huomioon aivan viimeisissä julkisissa ulostuloissa, joissa on pyritty työstämään lopulta sadan vuoden yksinäisyysperspektiiveihin perustuvan 'luokkakantaisuuden' ja toisaalta poliittiskorrektisti liioitellun ylisteriiliyden sävyttämää nimiriitaa.
Miten arvottaisit sanallisesti sekä luokitus- ja pisteytysjärjestelmääsi sijoittaen hiljakkoin ehdotettua yleisesti hyväksyttäväksi tarkoitettua neutraalitermiä 'punavalkosota' perusteluineen, ks. http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248912-p...
Antti Mulari 3.2.2018 22:35
En ole itse tätä ennen punavalkosota-termiin törmännyt. Periaatteessa termi on muuten kuvaava, mutta se ei tuo esille ulkomaalaisia osapuolia. Numeeriseksi arvoksi tulisi 0,6-0,7. Siis samaa tasoa luokkasota-termin kanssa.
Veikko Savolainen 3.2.2018 22:59
"Periaatteessa termi on muuten kuvaava, mutta se ei tuo esille ulkomaalaisia osapuolia."
Kyllä tuo. Kaikki taisteluosapuolet olivat joko punaisia tai valkoisia (Venäjän sisällissodassa 1917-22 oli lisäksi ainakin mustia ja vihreitä). Missään ole koskaan ennen tuota 'olettamaasi' väitetty, että vain suomalaiset olisivat olleet punaisia ja valkoisia. Missä vaiheessa muuten se erottuminen venäläisistä punaisista olisi voinut tapahtuakaan? Punaiset venäläismatruusit esimerkiksi murhasivat Suomessa tunnetusti Alfred Kordelinin Talvipalatin valtauspäivänä 7.11.1917 eli ennen itsenäistymistä, mutta samassa joukkiossa oli myös suomalaispunikkeja. Ei Leninin ristimä ja tukema Suomen Sosialsitinen Työväentasavalta mitenkään erotellut suomalaisia ja venäläisiä punikkeja, jotka katsoivat monet olevansa vielä yhteisen neuvostoisänmaan kansalaisiakin. Saksalaiset myös taistelivat valkoisten riveissä. - Nimi 'punavalkosota' on siis kattava tässäkin mielessä eli pitää sisällään erimaalaiset ulkomaalaisvahvistukset suomalaisten lisäksi. - Oikea pisteytys ehkä 0,97.
Veikko Savolainen 3.2.2018 23:06
"En ole itse tätä ennen punavalkosota-termiin törmännyt."
Ks. kooste http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/puheenai...
Pekka Toivonen 3.2.2018 21:45
Analyysistä unohtui molempien osapuolten nimenomaan vuonna 1918 ( eikä jälkikäteen ) käyttämä termi :
Veikko Savolainen 3.2.2018 22:03
Tuota termiä vapaustaistelu vaivaa toisaalta sama kuin muitakin aikalaisten käyttämiä sodanniniä - esimerkiksi talvisota sai nimensä vasta jälkikäteen, kun tiedettiin tarpeeksi eli että se kesti talven ajan. Jatkosotakin oli aluksi nimeltään kesäsota, koska haluttiin uskoa sen olevan ohi ennen syystöitä. Vapaussota on nimenä totta ja hyväkin nimi, muttei ihan kattava kaikkineen jälkikäteen tarkasteltuna eikä ainakaan yleisesti kaikkien hyväksymä. Jos sellainen halutaan oppikirjoihin ja muuhun viralliseen käyttöön, eivät myöskään kansalaissota ja sisällissota ole lainkaan riittävän hyviä, koska ne eivät ole erisnimiä lainkaan vaan yleisnimiä eivätkä ne kuvaa sodan kansainvälistä luonnetta lainkaan. Siksi kannatan 'punavalkosotaa', ks. http://rescordis.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248912-p...
Ilkka Hyttinen 29.3.2018 22:34
- kyllä, mutta vain tuolloin, lähinnä siis sisäisesti huomioituna, sensijaan laajemmassa kontektissa tarkasteltuna - siis myöhemmin > = Vapaussota !
"Sisällissota" on siltäkin kantilta tarkasteltuna siis ainakin väännös, ellei suoranainen väärennöskin (vrt Neuvostoliitto/Venäjä).
Jos tavoittelee kansallista eheyttä, ei voi puhua enää sisällissodasta, uudelleen molempien osapuolten kauheuksista, suoranaisista epäinhimillisistä, molemminpuolisista lahtauksista, ne - traumatkin yms. - vielä tänäänkin "silmille, aivoille ja tunteille nostattaen!! - Järkevää??...
Markku Marttila 3.2.2018 22:12
"Jussi Niinistö: Vapaus-, talvi- ja jatkosota olivat kokonaisuus".
https://www.verkkouutiset.fi/vapaussota-talvisota-...
Tuleva historiankirjoitus voikin nähdä vapaussotamme ja talvi- sekä jatkosodan muodostavan vapauskamppailumme kokonaisuuden, Jussi Niinistö sanoi.
Siinäpä blogistille hieman kirkkaampaa logiikkaa sumeiden teorioiden tilalle.
Antti Mulari 3.2.2018 22:27
:D No jopas on jatkumoa kerrakseen...
Veikko Savolainen 3.2.2018 22:38
"Vapaus-, talvi- ja jatkosota olivat kokonaisuus".
Ei tuo mitenkään täysin perusteeton ajatus ole. Ainakin se on selvää, että vuosien 1939-44 sodat ja niiden väliin jäänyt ei-aktiivisodan ns. välirauhan kausi muodostivat ihan yhtenäisen kokonaisuuden, Suomen suuren isänmaallisen puolustussodan - olimmehan lainmukaisessa sotatilassakin yhtäjaksoiseesti marraskuusta 1939 peräti syyskuuhun 1947 eli Pariisin saaliinjakojulistukseen saakka, jossa Stalin sai pitää Molotov-Ribbentrop-liittosopimuksen nojalla ryöstämänsä maat. - Voidaan sanoa, että talvisodan hyökkäys oli Tarton rauhanspimuksen 1920 katkeran kalkin nielleen Stalinin kaksi vuosikymmenitä kyteneen revanssinhautomisen purkautuma tilanteessa, jossa liitto Hitlerin kanssa mahdollisti sen oletetun mainiosti.
Pekka Toivonen 4.2.2018 00:54
Lapin sota kuuluu ehdottomasti samaan jatkumoon, jos loogisena perusajatuksena on Suomen itsenäistyminen ja itsenäisenä pysyminen.
Juhani Perttu 3.2.2018 23:11
"Kapina ja punakapina viittaavat sodan lopputulokseen." Mutta ei kai sodan lopputulokseen viittaaminen vaikuta käytetyn sanan totuusarvoon ? Sana on juuri siksi hyvä, koska se antaa mainitsemallasi tavalla lisätietoa. Venäjällä punakapina onnistui ja siellä on ihan totuudenmukaista puhua vallankumouksesta.
Lauri Kiiski 4.2.2018 04:13
Kaikkein suurin armeijan ja sotilaan sotavoitto on voitto ilman taisteluita verettömästi, sanoo vanha kiinalainen viisaus.
Mitä tapahtui Suomessa 1917-1918 voidaan kaiketi kutsua seuraavasti. Ensin oli punakapina ( vallankumouksen järjestäytyminen ). Sitten oli sisällissota punaisten ja valkoisten välilla. Sitten oli vapaussota, jolla Suomi saavutti käytännön itsenäisyytensä ja poisti venäläiset joukot Suomesta.
Yhdellä nimikkeellä asian selitys ei vain onnistu totuudenmukaisesti.
Ilkka Hyttinen 29.3.2018 22:40
hyvin eritelty! - kokonaisuuden ja lopputuleman - entisen, lyhytaikaisen, EU-edeltävän itsenäisyytemmekin saavutuksen kannalta kuitenkin edelleenkin = Vapaussota (vrt. "Vapaustaistelu").
Voitto Kotiaho 4.2.2018 06:51
Jos Suomessa 1918 käytyä sotaa ei pidä kutsua sisällisodaksi niin miten tuo sota eroaa oleellisesti kaikista muista maailman sisällissodista?
Ilkka Hyttinen 26.3.2018 00:30
liian marginaalinen muihin, todellisiin sisällissotiin verrattuna!
Voitto Kotiaho 26.3.2018 20:01
mielestäni tuo argumentti on mielekäs vasta sitten kun kyse on niin marginaalisen pienestä tapahtumasta ettei voida enää käyttää nimitystä "sota".
Ilkka Hyttinen 26.3.2018 20:59 Vastaus kommenttiin #19
kuinka sinä voisit käyttää pelkistä vuorottaisista, yksittäisitä, hajanaisista, siellä täällä tapahtuneista vain osissa Suomea tapahtuneista, melko yksipuoleisista "lahtauksesta" nimitystä "sota"?? - ei minkään 'valtakunnan'...
marginaalinen = reuna-, vähäpätöinen, "rimaa hipova" - siis siinä ja siinä sota edes Suomen mittakaavassa!! - niukka, vähäpätöinen, pieni, vähäinen, epäolennainen, vähämerkityksinen, kehällinen
"sisällisota"- käsitteellä pyritään sen merkitys juuri kohottamaan eräille merkitykselliseksi - kuten ehken siksi sinäkin - kun se "antiglooria" oli aiemmin vain... - järkevääkö "neutraalia"??...
Professori arvostelee Kanava-lehdessä Väinö Linnan Pohjantähden vaikutusta historiantajuun - ”Nyky-yhteiskunnan ihmisiltä puuttuu älyllinen uteliaisuus” :
http://www.iltalehti.fi/kotimaa/201803242200832453...
Sisällissota-käsitteestä vihdoinkin perinteiseen, tosiasialliseen Vapaussotaan:
http://ilkkahyttinen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/2500...
...jottei sitä "sota"- liitettä kuitenkaan tässäkään unohdettaisi - kokonaisuudessaan - vaikutuskaan ei yksin Suomessa!...
Kari Haapakangas 4.2.2018 08:41
Torpparikapina -termin saama arvo on mielestäni liian suuri, taistelihan torppareita molemmin puolin rintamaa. Sitä paitsi, eivät torpparit oikeastaan muodostaneet maaseudun köyhälistöä, sen muodosti laaja tilaton väestö, mäkitupalaiset, loiset, rengit ja piiat. Torpparit olivat, jos tällainen termi sallitaan, maaseutuväestön "keskiluokkaa" tuolloin. Mutta niinhän sitä kyllä sanotaan, että vallankumous alkaa keskiluokasta...
pasi majuri 4.2.2018 14:09
Punakapina ei viittaa lopputulokseen vaan siihen että punaiset ryhtyivät aseelliseen kapinaan laillista hallitusvaltaa vastaan ja syyyllistyivät siten maanpetokseen. Vaikka punaiset olisivat voittaneet, he silti syyyllistyivät maanpetokseen. On eri asia se että he tuskin voittaessaan olisivat jakaneet itselleen tuomioita.
Punakapinan totuusarvo on nimityksenä tarkin. On faktaa että he rikkoivat lakia, yrittivät aseellisesti kaapata vallan lailliselta hallitukselta yhteistyössä vieraan vallan sotilaiden avulla, maanpetturit kannattivat käytännössä kaikki puna-aatetta ja lopuksi he hävisivät ja tuomittiin. Sisällissota on pelkästään neutraali ilmaus joka ei juuri kerro mitään muuta faktaa kuin että maassa sodittiin.
Ilkka Hyttinen 26.3.2018 01:34
osuitpa tässä vuoden 1918 'sisäisen' sotamme oleellisuuden, tosiasiasiallisen paikkansapitävyyden lukuarvon kiteyttämisessä perussyyltään naulankantaan - siitä totuusarvo ~ 1 - kiitos!
P.S. Anttikin Savukoskelta on aivan hiljaa...
P.S.S. Sisällissota-käsitteestä vihdoinkin perinteiseen, tosiasialliseen Vapaussotaan:
Eutanasian vastustajat kannattavat kiduttamista — vai kannattavatko sittenkään?