PORIN TALOUS ROMAHTAMASSA — Heli Räty
Porissa päätettiin reilu kuukausi sitten kuntaveron korotuksista. Niillä on tarkoitus kattaa tulevien vuosien kustannusten nousu. Korotusten aiheuttama partojen pärinä ei ehtinyt vaimeta ennen kuin valtuusto sai eteensä kuluvan vuoden budjettiylitykset. Perusturvan raamia nostettiin jo toistamiseen syksyn aikana. Yhteensä ylityksiä on tulossa kaikilta toimialueilta noin 10,0 MEUR. Juha Vasama (kok.) totesi aiheellisesti valtuuston kokouksessa 10.12.2018: ”Tätä menoa aiempien tilikausien ylijäämät on käytetty loppuun seuraavien kolmen vuoden kuluessa.”
Mitä kunnalle tapahtuu, kun sen kumulatiivinen ylijäämä kääntyy alijäämäksi? Uusi kuntalaki määrittelee, että alijäämä on katettava voitollisilla tuloksilla seuraavien neljän vuoden kuluessa. Talouden suuntaa on vaikea kääntää lyhyessä ajassa voitolliseksi. Korjausliikkeeseen vaadittavat talouden sopeuttamistoimet olisivat Porissa mittavia. Keskusteluun nousisivat uudet veronkorotukset sekä huomattavat palvelutoiminnan ja henkilöstömäärän supistukset. Oleellinen kysymys kuuluu – millaisella valtuustolla on poikkeusoloissa riittävä rohkeus tehdä välttämättömät päätökset?
Mikäli kunta ei onnistu kattamaan alijäämää neljän vuoden kuluessa, se joutuu valtion arviointimenettelyyn. Tilanne olisi Porin osalta haastava. Porin tytäryhtiöillä on paljon velkaa ja arviointimenettelyssä kaupungin tunnusluvut laskettaisiin konsernin talousluvuista. Kirjanpidollisella kikkailulla ei tunnuslukuja pysty enää siinä vaiheessa rukkaamaan.
Arviointimenettelyn seurauksena kunta korjaa taloutensa tai se määrätään kuntaliitokseen. Lavian kunta on esimerkki lähihistoriasta. Ei ole todennäköistä, että Poria liitetään valtion toimesta Turkuun tai Tampereeseen. Mutta isoja muutoksia Satakunnan kuntarakennekenttään voisi olla tiedossa. Porin neuvotteluasema olisi kuntaliitosneuvotteluissa heikko jos se olisi itse syyllinen menettelyn käynnistymiseen.
Mitä Porissa sitten pitäisi tehdä, jotta karu skenaario ei toteudu seuraavan viiden vuoden kuluessa? Vastaus on helppo – talouden sopeuttaminen on aloitettava välittömästi. Kuntatalouden tervehdyttäminen ei ole vain virkamiesten tehtävä. Siihen voivat – olisi jopa suotavaa - osallistua myös valtuutetut. Talouspoliittisia avauksia ei ole Porissa näkynyt moneltakaan ryhmältä.
Pori kaipaa mielestäni valtuustotason kiinteistöstrategiaa. Tällä hetkellä valtuusto saa tiedot lähinnä myytävistä ja sisäilmaongelmaisista rakennuksista. Asiaa olisi syytä tarkastella paljon laajempana kokonaisuutena. Siihen liittyvät tulevaisuuden kaikkien toimialojen palveluverkkotarpeet, kunnossapito, investoinnit ja rahoitus. Poliittista kannanottoa kaivataan siihen, pitääkö kaupungin omistaa tulevaisuudessa itse kaikki rakennuksensa? Vai voidaanko palveluja toteuttaa myös muiden hallinnoimissa rakennuksissa? Työ on aloitettu kouluverkon osalta, muiden toimialueiden tilankäytön tulisi seurata nopeasti perässä.
Jos mitään ei tehdä, taloustilanne eskaloituu noin viiden vuoden kuluttua. Silloin on jo myöhäistä.
Varavaltuutettu (kok.) Pori