Avoimista lehdistä - Blogivirta.fi
Sukututkijan loppuvuosi: Avoimista lehdistä
» Lue blogi... Julkaistu: 14.02.2018 07:00 · Päivitetty: 14.02.2018 09:09
Aaro Sahari tiedotti viime viikonloppuna Tekniikan waiheita -lehden numeroiden vuosilta 2005-2014 olevan kaikkien luettavissa TSV:n Journal.fi -palvelussa . Suhtautuminen uutiseen oli päässäni kaksijakoinen, sillä journal.fi:stä tuli ensimmäiseksi mieleen muisto maailman surkeimmasta hakukokemuksesta. Muistanko väärin tai onko tilanne korjaantunut? En ja ei. Hakutulokset muistuttavat Doriaa ennen vanhaan eli näkyviin tulee pelkkä otsikko eikä mitään hakusanan kontekstista. Konteksti on merkityksellinen, sillä haku sentään kohdistuu muuhunkin kuin otsikkoon. Tosin ei tarttunut yhdessä artikkelissa esiintyvään sukunimeni taivutusmuotoon, joten aivan täydellistä tulosta ei kannata odottaa, jos on hakemassa muulla kuin jo tuntemallaan artikkelin nimellä. Eksploratiivinen käyttökeissi ei ole ollut suunnittelijoilla päällimmäisenä mielessä. Eri lehdet olivat käyttäneet alustan mahdollisuuksia vaihtelevasti. Parhaimmillaan arkistosivulle oli syötetty manuaalisesti klikkauksia houkuttelevia kuvauksia numeroista, mutta useimmiten tarjolla oli vain Vol 123 N:o 4 linkkejä, jotka pitää kiinnostavan sisällön toivossa avata yksi kerrallaan läpi. Yllätyksiä tuli myös artikkelien saatavuuden kanssa. Monilla tuoreista numeroista näkyi vain sisällysluettelo, kuten odottaa saattoikin. Mutta vastaan tuli myös vanhempi numero, josta oli saatavilla kaikki muut artikkelit paitsi se kiinnostava. Julkaisuarkistoon verrattuna lukijakäyttäjälle journal.fi vaikuttaa köyhältä. Artikkeleissa ei (kai) ole asiasanoja eikä alusta tarjoa "voisi myös olla kiinnostunut näistä" -linkkejä. Mutta muutaman testikappaleen perusteella artikkelit löytyvät asiasanoineen Finnasta, jossa "Katso myös" pelittää. Eksploraatio on siis tehokkampaa paikassa, josta (kuten on jo aiemmin tullut valitettua) puuttuu kokotekstiin kohdistuva haku. Ainakin kahden lehden (Informaatiotutkimus ja Tieteessä tapahtuu) artikkelit ovat tällä hetkellä esillä sekä journal.fi:ssä että Doriassa. Katsomalla Jukka Rantalan artikkelia Kamppailu identiteettikasvatuksesta historianopetuksessa Journal.fi:ssä esillä ei ole pysyvää tunnistetta, mutta pdf aukeaa. Doriassa puolestaan on enää linkki journal.fi:hin sekä URN ( http://urn.fi/URN:NBN:fi:ELE-1813964 ), joka tätä kirjoittaessani ei vie minnekään. Informaatiotutkimuksessa julkaistun Juha Hakalan artikkelin E-viittaamisen ihanuus ja kurjuus Doria-sivulla annettu URN toimi ja toi samalle sivulle, missä artikkelia ei ollut tarjolla. Sivun toinen linkki oli DOI ja vei journal.fi:hen, jossa tällä kertaa oli doi esillä. Artikkelin aiheen huomioon ottaen olisi ollut pikkasen ironista, ellei näin olisi ollut. Samasta aiheesta tuli sivustolla surffatessa vastaan Suomen tieteellisen kirjastoseuran julkaisemassa aikakauslehti Signumissa Merja Kallion katsaus Linkkimätä + sisältönyrjähdys = viitemätä , jossa doi oli myös paikallaan. Tekemättä kattavampaa kartoitusta voinen todeta löytyneiden irtoartikkeleiden oheen vielä todeta tunnistetilanteen. (Palaan lehtiin, joissa on useampia kiinnostavia artikkeleja myöhemmissä postauksissa.) Kirsi Laurén: ”Siinä katottiin vähän aikaa konepistoolin suuaukkoa” Traumaattiset kertomukset neuvostopartisaanien iskuista Lapissa ja Kainuussa jatkosodan aikana Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Eljas Orrman: Arkistotoimen organisointi Suomen senaatissa kaksi vuosisataa sitten DOI paikallaan Raine Wilén, Mika Holopainen: ”Älä jätä käyttämättä sattuman tarjoamia mahdollisuuksia” – Serendipisyys tiedonhaun ilmiönä DOI paikallaan Tero Mustonen: Endemic time-spaces of Finland: from wilderness lands to ‘vacant production spaces’ DOI ja CC-lisenssi Jaanus Veemaa, Jussi S. Jauhiainen: Geography and history education in Estonia: processes, policies and practices in an ethnically divided society from the late 1980s to the early 2000s Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä, vaikka saman lehden toisessa jutussa oli. CC-lisenssi Christoffer Sundman: Upplösningen av den finska armén 1901 i ljuset av Bobrikovs dagbok Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Max Engman: Peterburgs finska sotare Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Henry Pihlström: Rabbit on the run? A hitherto overlooked museum specimen of European rabbit Oryctolagus cuniculus, collected in Helsinki, Finland, in 1921 Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Henry Väre: Fredrik Wilhelm Radloff – Demonstrator in Botany at old Åbo Akademi Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Henry Väre: Carl Reinhold Sahlberg – Demonstrator in Botany at old Åbo Akademi, later Professor in Botany and Zoology at Imperial Alexander University of Finland Ei pysyvää tunnistetta näkyvissä Tunnuksettomuus sikäli merkityksellistä, että edellä linkittämässäni artikkelissa Juha Hakala lainaa Jyväskylän yliopiston ohjeesta (jolla itsellään ei ole pysyvää tunnistetta) viime vuodelta pätkän: Verkkosivujen pysyviä yleisesti tunnettuja osoitteita ovat mm. DOI- ja URN -osoitteet ja Permalink:it. Jos et löydä mitään tunnistetietoja sivustosta, se ei ole lähde, jota sinun kannattaa ylipäätänsä käyttää tieteellisessä kirjoittamisessa. Kuva kirjasta "Little Tom" (1922)
Avainsanat: ilmiö ihana http holopainen history henry helsinki haku hakala fredrik finska finland fi european estonia education cc carl avata artikkeli alusta alexander aihe aihee aaro 2014 mika merja max lähde lisenssi linkki lehti kurjuus konteksti kirsi kirjoittaa kirja kiinnostava katsaus kallio jyväskylä jussi jukka journal jauhiainen jatkosota it lauren late lappi pdf palvelu otsikko organisointi onko old ohje odottaa numero muutama muut muualla museum vaikuttaa uutinen useampia university tuli tarjota suomi suhtautua society sivusto muisto sisältö sisällysluettelo sahlberg laina käyttää kuva reinhold rantala professor todeta tilanne åbo yliopisto wilhelm wilderness viikonloppu verkkosivu vanhempi tiede tieteellinen tero tekniikka production postaus pitää