⭐Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla.
Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla.
Download "1.9.2011. Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla. www.hsl.fi"
1 Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla2 3 Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla HSL Helsingin seudun liikenne4 HSL Helsingin seudun liikenne Opastinsilta 6 A PL 100, HSL00520 Helsinki puhelin (09) Lisätietoja: Kerkko Vanhanen, puh Kansikuva: HSL / Lauri Eriksson Helsinki 20115 Esipuhe Liikkumisen ohjauksen tarkoituksena on positiivisten kannustimien avulla vaikuttaa ihmisten kulkutapavalintoihin. Tavoitteena on vaikuttaa asenteisiin niin, että yhä useampi liikkuisi yksityisauton sijaan vaihtoehtoisella kulkumuodolla, kuten joukkoliikenteellä, pyörällä tai kävellen. Yrityksille suunnattua liikkumisen ohjausta ja kestävien kulkutapojen markkinointia on käynnistelty Suomessa jo pidempään. Nykyisillä toimintamalleilla aktiivinen liikkumisen ohjaus on ollut melko hidasta ja lisäksi se kuormittaa resurssipulasta muutenkin kärsiviä julkisen sektorin organisaatioita. Ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävien velvoitteiden täyttämiseksi liikennesektorin olisi kuitenkin pystyttävä merkittävään muutokseen liikkumisvalinnoissa kaikilla tasoilla: yksilötasolla, yritysten ja organisaatioiden sekä koko julkisen hallinnon tasolla. Selvityksessä on pyritty löytämään toimintamalleja, joilla tulevaisuudessa pystytään tehokkaasti vastaamaan syntymässä olevaan yrityspalveluiden kysyntään. Lisäksi työssä on hahmoteltu Helsingin seudun tarpeisiin sopivaa toimintamallia, jolla julkishallinnon ulkopuoliset toimijat voisivat lisätä panostaan liikkumisen ohjauksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisessa. HSL on toiminut työn tilaajana ja Linea Konsultit toimittajana. Työn toteutukseen on osallistunut seuraava työryhmä (henkilöt aakkosjärjestyksessä): Tarja Jääskeläinen, HSL Leena Rautanen-Saari, HSL Annamari Ruonakoski, Linea Konsultit Oy Anna Ruskovaara, HSL Johanna Taskinen, Mobinet Oy Kerkko Vanhanen, HSL Ville Voltti, Mobinet Oy6 7 Tiivistelmäsivu Julkaisija: HSL Helsingin seudun liikenne Tekijät: Annamari Ruonakoski ja Ville Voltti Päivämäärä Julkaisun nimi: Työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallien kehittäminen Helsingin seudulla Rahoittaja / Toimeksiantaja: HSL Helsingin seudun liikenne Tiivistelmä: Työn keskeinen tavoite on löytää toimintamalleja, joilla tulevaisuudessa pystytään tehokkaasti vastaamaan syntymässä olevaan yrityspalveluiden kysyntään, ja joilla yritykset itse vastaisivat toiminnan kustannuksista mahdollisimman suuressa määrin. Lisäksi työn tavoitteena on hahmotella pääkaupunkiseudulle ja etenkin HSL:n (Helsingin seudun liikenne) tarpeisiin sopivaa toimintamallia, jolla julkishallinnon ulkopuoliset toimijat voisivat lisätä panostaan liikkumisen ohjauksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisessa. Tarkasteltavana on, mitkä liikkumisen ohjauksen osatehtävät ovat tulevaisuudessa yhteiskunnan ylläpitämää palvelua ja mitkä voisivat olla kaupallisia palvelutuotteita. Lisäksi pohditaan, mitä julkisen sektorin palveluja on tarkoituksenmukaista tuottaa virkatyönä ja miltä osin toimintaa voisi ulkoistaa. Työ on luonteeltaan esiselvitys, joka keskittyy HSL:n näkökulmaan, tarpeisiin ja tavoitteisiin. Selvitys on rajattu yritysten liikkumisen ohjaukseen, käytännössä HSL:n työnantajayhteistyöhön ja yrityksille tarjottaviin palveluihin, sillä juuri tällä osa-alueella kaupallisten palvelutuotteiden kehittäminen on mahdollista. Toimintamallia konkretisoidaan keväällä 2011 toimintansa aloittaneen, liikkumisen ohjaukseen keskittyvän yrityksen tarjoamien esimerkkien avulla. Toimintamallia on hahmoteltu yleisellä tasolla olettaen, että tulevaisuudessa erilaisia kaupallisia toimijoita voi olla useita ja erilaisia. Yleisnimityksenä tämän kaltaisista yrityksistä käytetään termiä hub. Työssä käydään läpi HSL:n liikkumisen ohjauksen palvelut ja työnantajayhteistyön nykytila, ongelmakohdat ja tulevaisuuden tarpeet. Tältä pohjalta hahmotellaan, mitkä osat liikkumisen ohjauksesta ja työnantajayhteistyöstä voisivat kaupallisen toimijan kautta toteutettuina olla vaikutuksiltaan tehokkaita, kustannuksiltaan edullisia tai muutoin kokonaisuuden kannalta tarkoituksenmukaisia. Päällimmäisenä tavoitteena on yrityksille tarjolla olevien palvelujen korkea laatu ja saatavuus. Avainsanat: liikenne, liikkumisen ohjaus, työnantajayhteistyö Sarjan nimi ja numero: HSL:n julkaisuja 21/2011 ISSN (nid.) ISBN (nid.) ISSN (pdf) ISBN (pdf) HSL Helsingin seudun liikenne, PL 100, HSL, puhelin (09) Kieli: Suomi Sivuja: 288 Sammandragssida Utgivare: HRT Helsingforsregionens trafik Författare: Annamari Ruonakoski och Ville Voltti Datum Publikationens titel: Utveckling av verksamhetsmodeller för styrningen av arbetsresor i Helsingforsregionen Finansiär / Uppdragsgivare: HRT Helsingforsregionens trafik Sammandrag: Det centrala målet för utredningen är att finna sådana verksamhetsmodeller som gör det lätt att effektivt svara på uppkommande efterfrågan på tjänster till företagare, så att företagarna själva i så stor utsträckning som möjligt svarar för verksamhetskostnaderna. Vidare är målet att skissera upp en verksamhetsmodell som svarar mot behoven i huvudstadsregionen och i synnerhet inom HRT (Helsingforsregionens trafik), en modell där aktörer utanför den offentliga förvaltningen kunde öka sina satsningar på mobilitetsstyrning och åtgärderna i anslutning till den. Vi granskar vilka deluppgifter inom mobilitetsstyrning i framtiden hör till den service som samhället upprätthåller och vilka tjänster kunde produceras kommersiellt. Dessutom analyserar vi vilka av den offentliga sektorns tjänster ändamålsenligast kunde produceras inom den offentliga sektorn och vilka kunde utlokaliseras. Utredningen är till sin natur en förundersökning som fokuserar på HRT:s synvinkel, behov och mål. Utredningen har avgränsats till att omfatta företagens mobilitetsstyrning, i praktiken samarbetet mellan HRT och arbetsgivarna och de tjänster som erbjuds företagarna. Det är precis inom detta delområde det är möjligt att utveckla kommersiella serviceprodukter. Verksamhetsmodellen konkretiseras med exempel från ett företag som inledde verksamheten våren 2011 och fokuserar på mobilitetsstyrning. Verksamhetsmodellen skisseras upp på en generell nivå under antagandet att det i framtiden kan finnas flera och sinsemellan olika kommersiella aktörer. Allmänbegreppet för företag av detta slag är här termen hub. Vi går igenom HRT:s tjänster för mobilitetsstyrning och arbetsgivarsamarbetets nuläge, problempunkter och framtida behov. Med det som utgångspunkt skisserar vi upp vilka delar av mobilitetsstyrningen och arbetsgivarsamarbetet effektivt, förmånligt eller på annat sätt med hänsyn till helheten ändamålsenligt kunde genomföras av kommersiella aktörer. Huvudmålet är en hög kvalitet på och åtkomlighet av de tjänster som erbjuds företagen. Nyckelord: trafik, mobilitetsstyrning, arbetsgivarsamarbete Publikationsseriens titel och nummer: HRT publikationer 21/2011 ISSN (nid.) ISBN (nid.) ISSN (pdf) ISBN (pdf) HRT Helsingforsregionens trafik, PB 100, HRT, tfn. (09) Språk: Finska Sidantal: 289 Abstract page Published by: HSL Helsinki Region Transport Author: Annamari Ruonakoski and Ville Voltti Date of publication Title of publication: Development of operating models for mobility management at workplaces in the Helsinki region Financed by / Commissioned by: HSL Helsinki Region Transport Abstract: The key aim of the study was to find operating models that can be used in the future to efficiently address the developing demand for corporate services. The aim is that businesses would themselves cover the costs of the activities as much as possible. In addition, the study aims to outline an operating model suitable for the metropolitan area and in particular for HSL s (Helsinki Region Transport) needs, with which private actors could increase their efforts in mobility management and in implementing measures related to it. The study examines which parts of mobility management services are provided by the public sector and which parts could be provided as commercial services. In addition, the study discusses which public sector services are suitable to be produced in-house by public administration and to what extent service production could be outsourced. The study is a preliminary one and it examines the issue from HSL s viewpoint focusing on HSL s needs and goals. The study is limited to mobility management schemes for businesses. In practice this means HSL s corporate cooperation and services provided for businesses as it is in this domain that it is possible to develop commercial service products. The operating model is illustrated with the help of examples provided by a company which produces mobility management services. The company was established in spring The operating model has been outlined on a general level under the assumption that in the future, there may be several different commercial actors in the field. These companies are referred to under the generic term hub. The study reviews HSL s mobility management services and the current state, problems and future needs of corporate cooperation. On the basis of the review, the study seeks to determine which parts of mobility management and corporate cooperation could be efficient in terms of impacts, low in cost or otherwise practical if provided by a commercial establishment. The uppermost aim is to provide businesses with high-quality services that are easily available. Keywords: Transport, mobility management, corporate cooperation Publication series title and number: HSL publications 21/2011 ISSN (nid.) ISBN (nid.) ISSN (pdf) ISBN (pdf) Language: Finnish Pages: 28 HSL Helsinki Region Transport, P.O.Box 100, HSL, tel (0)10 11 Sisällysluettelo 1 Työn tavoitteet ja menetelmät Työnantajayhteistyön tavoitteet HSL:ssä Työnantajayhteistyö HSL:ssä Nykytila Toiminnan volyymi Toiminnan kehittämistarpeita Yrityskyselyn nykytila ja kehittäminen Hub-konsepti HSL:n työnantajayhteistyön täydentäjänä Yhteydenottovaihe Alkukartoitus: yrityksen tilanne ja tarpeet Liikkumissuunnitelmat HSL:n palvelut Myyntitoiminta Seuranta Näkökulmia hub-konseptin hyödyntämiseen Ilmaispalvelu vs. kaupallinen palvelu HSL:n ja hubin asiakkuuksien eroja Asiakassuhteiden seuranta Toiminnan suhde HSL:n tulostavoitteisiin Yhteenveto HSL:n tekemä työnantajayhteistyö Työnantajayhteistyön toteuttaminen HSL:n toimesta alihankintaa käyttäen Yrityksiä palveleva itsenäinen hubi Mahdollisia jatkotoimenpiteitä... 2712 13 11 1 Työn tavoitteet ja menetelmät Liikkumisen ohjaus on merkitykseltään nopeasti kasvava keino vaikuttaa ihmisten kulkutapavalintoihin. Tarkoituksena on positiivisten kannustimien avulla saada aikaan asennemuutos, joka johtaa autoilun vähenemiseen ja vaihtoehtoisten kulkutapojen lisääntyneeseen käyttöön. Yrityksille suunnattua liikkumisen ohjausta ja kestävien kulkutapojen markkinointia on pyritty käynnistämään Suomessa jo vuosien ajan. Alan toimijat, kuten HSL, konsulttitoimistot, Motiva Oy ja Liikennevirasto ovat kukin tahoillaan laatineet ja laativat aiheesta monentasoisia selvityksiä ja suunnitelmia. Nykyisillä toimintamalleilla aktiivisen liikkumisen ohjauksen käynnistäminen on ollut hidasta ja työkuorma lankeaa resurssipulasta kärsiville julkisen sektorin organisaatioille. Ilmastonmuutoksen torjumiseen tähtäävien velvoitteiden täyttämiseksi liikennesektorin olisi kuitenkin pystyttävä merkittävään muutokseen liikkumisvalinnoissa kaikilla tasoilla: yksilötasolla, yritysten ja organisaatioiden sekä koko julkisen hallinnon tasolla. Euroopan unionin ilmasto- ja energiapoliittisen taakanjakopäätöksen mukaan Suomen liikennesektorin on vähennettävä päästöjään ainakin 16 prosenttia vuoteen 2020 mennessä (Kävelyn ja pyöräilyn valtakunnallinen strategia Liikenne- ja viestintäministeriö. Ohjelmia ja strategioita 4/2011.). Työn keskeinen tavoite on löytää toimintamalleja, joilla tulevaisuudessa pystytään tehokkaasti vastaamaan syntymässä olevaan yrityspalveluiden kysyntään, ja joilla yritykset itse vastaisivat toiminnan kustannuksista mahdollisimman suuressa määrin. Lisäksi työn tavoitteena on hahmotella pääkaupunkiseudulle ja etenkin HSL:n (Helsingin seudun liikenne) tarpeisiin sopivaa toimintamallia, jolla julkishallinnon ulkopuoliset toimijat voisivat lisätä panostaan liikkumisen ohjauksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamisessa. Tarkasteltavana on, mitkä liikkumisen ohjauksen osatehtävät ovat tulevaisuudessa yhteiskunnan ylläpitämää palvelua ja mitkä voisivat olla kaupallisia palvelutuotteita. Lisäksi pohditaan, mitä julkisen sektorin palveluja on tarkoituksenmukaista tuottaa virkatyönä ja miltä osin toimintaa voisi ulkoistaa. Työ on luonteeltaan esiselvitys, joka keskittyy HSL:n näkökulmaan, tarpeisiin ja tavoitteisiin. Selvitys on rajattu yritysten liikkumisen ohjaukseen, käytännössä HSL:n työnantajayhteistyöhön ja yrityksille tarjottaviin palveluihin, sillä juuri tällä osa-alueella kaupallisten palvelutuotteiden kehittäminen on mahdollista. Toimintamallia konkretisoidaan keväällä 2011 toimintansa aloittaneen, liikkumisen ohjaukseen keskittyvän yrityksen tarjoamien esimerkkien avulla. Toimintamallia on hahmoteltu yleisellä tasolla olettaen, että tulevaisuudessa erilaisia kaupallisia toimijoita voi olla useita ja erilaisia. Yleisnimityksenä tämän kaltaisista yrityksistä käytetään termiä hub. Työssä käydään läpi HSL:n liikkumisen ohjauksen palvelut ja työnantajayhteistyön nykytila, ongelmakohdat ja tulevaisuuden tarpeet. Tältä pohjalta hahmotellaan, mitkä osat liikkumisen ohjauksesta ja työnantajayhteistyöstä voisivat kaupallisen toimijan kautta toteutettuina olla vaikutuksiltaan tehokkaita, kustannuksiltaan edullisia tai muutoin kokonaisuuden kannalta tarkoituksenmukaisia. Päällimmäisenä tavoitteena on yrityksille tarjolla olevien palvelujen korkea laatu ja saatavuus. Pääasiallisena työmenetelmänä ovat olleet HSL:n asiantuntijoiden kanssa käydyt neuvottelut liikkumisen ohjauksen toimenpiteistä, niiden sisällöstä sekä toimenpiteiden ulkoistamisen tarpeista ja ehdoista.14 12 2 Työnantajayhteistyön tavoitteet HSL:ssä HSL:n rooli liikkumisen ohjauksessa on monitasoinen, sillä HSL:n toiminnan liikennepoliittisena tavoitteena on kestävän liikkumisen edistäminen ja toisaalta se tuottaa itse myös kestävän liikkumisen palveluita. Politiikkatasolla HSL linjaa liikennejärjestelmän kehittämistoimia HLJ-suunnitelmien kautta ja vahvistaa näin kestävän liikkumisen kysyntää. HSL järjestää Helsingin seudun joukkoliikennepalvelut sekä tarjoaa liikkumisen ohjauksen palveluita. Tavoitteena on HSL:n ja yritysten välinen vuorovaikutus, joka lisää yritysten tietoisuutta kestävästä liikkumisesta ja HSL:n tietoisuutta yritysten tarpeista. Käytännön toimenpiteenä on yrityksille tarjottu viisaan liikkumisen palveluita ja konsultointia. Viime kädessä tavoitteena on joukkoliikenteen ja muiden kestävien kulkutapojen suosion kasvu. Yrityspalveluiden kysynnän odotetaan kasvavan lähitulevaisuudessa. Tällä hetkellä HSL:llä on selvä toimintamalli, mutta toiminnan laajentamista rajoittaa siihen käytettävien resurssien niukkuus. Toimintamallien kehittämistyön tavoitteena on löytää toimiva tapa vastata kasvavaan kysyntään pitäen kuitenkin HSL:n näihin tehtäviin käyttämä työmäärä kohtuullisena. Käytännön toimenpiteiden volyymin lisääminen, etenkään HSL:n itsensä toteuttamina, ei ole itseisarvo, vaan väline kestävän liikkumisen laajempien päämäärien saavuttamiseen. Kaupallisten liikkumisen ohjauksen palvelujen syntyminen on toivottavaa, mutta HSL haluaa kuitenkin säilyttää näkyvän roolin liikkumisen ohjauksessa ja osan toiminnoista kokonaan itsellään. Muutamat HSL:n palvelut, kuten työsuhdematkaliput ja muut lipputuotteet, ovat verrattavissa kaupallisiin tuotteisiin, joiden myynnin volyymin kasvattaminen on ilman muuta tavoitteena. Näiden osalta hub voi toimia yhtenä myyntikanavana lisäten myyntitoiminnan kokonaisvolyymia. Osa HSL:n palveluista on kuitenkin sellaisia, joiden osalta kontaktien ja toiminnan laatu on olennaisempaa kuin määrä ja joissa suora kontakti HSL:n ja asiakasyrityksen välillä on välttämätön. Esimerkiksi neuvotteluja tietyn alueen linjojen ja aikataulujen muutoksista on resurssisyistä tarkoituksenmukaista käydä lähinnä merkittävien ja myös taloudellisesta yhteistyöstä kiinnostuneiden asiakasyritysten kanssa. Tämänkaltaisessa työnantajayhteistyössä olennaista on löytää ja tunnistaa tilanteet, joissa läheisempi yhteistyö voisi johtaa molempia osapuolia hyödyttävään lopputulokseen. Hub-toimijan rooli voisi olla molempien osapuolien suuntaan konsultoiva välittäjä, joka pyrkisi valikoimaan ja ohjaamaan potentiaalisimmat yhteistyökumppanit suoraan kontaktiin HSL:n kanssa. Tämänkaltainen hub-toimijan rooli on monisyinen ja vaatii tarkempaa määrittelyä suhteessa HSL:ään. Erityisesti tulisi pohtia, miten reagoidaan tilanteisiin, joissa asiakasyritys on kiinnostunut yhteistyöstä, mutta sen halukkuus käyttää omia resurssejaan on vähäinen ja odotukset lopputuloksen suhteen ovat ilmeisen epärealistiset. HSL:n tuotteet ja palvelut voidaan toimituskyvyn mukaan jaotella kolmeen ryhmään: 1) Volyymituotteet, joiden myynti halutaan maksimoida. Tällaisia ovat esimerkiksi lipputuotteet ja sähköisten palvelujen omatoiminen käyttö (hakuikkunat intranettiin, aikataulunäytöt ilman HSL:n etähallintaa, yms.). 2) Resursseja vaativat palvelut, joiden tarjoamista rajoittaa HSL:n toimituskyky. Tällaisia ovat esimerkiksi neuvontapalvelut, henkilöstöinfotilaisuudet, henkilökuntakyselyt, liikkumissuunnitelmien laatiminen ja muut räätälöidyt palvelut.15 13 3) Tarveharkintaiset palvelut, joita on tarkoituksenmukaista tarjota vain erityisissä tapauksissa, lähinnä hyvän palvelutason alueella sijaitseville suurille toimipaikoille. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi aikataulujen tai linjastojen sovittaminen asiakkaan tarpeeseen ja kaupunkipyörätelineiden sijoittaminen yhteistyössä HKL:n ja kaupunkipyöräoperaattorin kanssa. Liikkumisen ohjauksen kehittämisen ja seurannan kannalta on tärkeää, että HSL:llä säilyy kokonaiskuva toiminnasta, sen laajuudesta, toteutustavasta ja laadusta. HSL:n toimintaa laajemminkin palvelevana tavoitteena on kerätä tietoa yritysten puitteissa tapahtuvasta liikkumisesta ja yritysten liikkumisen ohjaukseen liittyvistä näkemyksistä. Tätä tietopohjaa voidaan osaltaan kartuttaa työnantajayhteistyöhön liittyvillä kyselyillä ja kartoituksilla.16 14 3 Työnantajayhteistyö HSL:ssä 3.1 Nykytila HSL tarjoaa työnantajille kohdennettua liikkumisen ohjausta: - Räätälöityä neuvontaa ja infotilaisuuksia henkilöstölle joukkoliikenteestä ja HSL:n palveluista. Opastetaan esimerkiksi, miten sähköiset palvelut toimivat. Kerrotaan myös HSL:n lippuvaihtoehdoista, kuten työsuhdematkalipusta. - Räätälöity, reaaliaikainen joukkoliikenteen aikataulupalvelu työpaikan tiloihin, esimerkiksi sisääntuloaulan sähköiselle näytölle. HSL toteuttaa aikataulupalvelun veloituksetta ja huolehtii sisällön ylläpidosta pääasiassa etähallinnan kautta. Lisäksi tarvitaan näyttö ja nettiyhteys, jonka yritys hankkii itse. - Tukea liikkumissuunnitelmien tekemiseen. HSL:n mallien ja opastuksen avulla työnantaja voi laatia suunnitelman, jolla tekee henkilöstön liikkumisesta entistä kestävämpää. - Sijoittumisneuvontaa työnantajan suunnitellessa muuttoa tai uutta toimipaikkaa. - Mahdollisuuden profiloitua HSL:n yhteistyökumppaniksi (suunnitteilla), jolloin työnantaja voi käyttää HSL:n yhteistyökumppani -statusta omassa viestinnässään ja pääsee halutessaan HSL:n yhteistyökumppanien listalle HSL:n internetsivulle. Näihin liittyviä tuotteita tai palveluita ovat - Alkukartoitus liikkumissuunnitelman laatimisen aloitusvaiheessa - Joukkoliikenteen suunnittelu: pysäkit, vuorot ym. Yrityksen ja suunnittelijan yhteistyö tulee kyseeseen erityisesti suurten toimipaikkojen kohdalla. - Liikkumissuunnitelmiin liittyvät käytännön työt. Erityisesti henkilökuntakyselyn lomakesuunnittelu ja tulosten analysointi ovat olleet pullonkauloja, työvaiheisiin ei ole ollut riittävästi resursseja. - Työsuhdematkalippu ja muut lipputuotteet - Reittiopas- ja Omat lähdöt -hakuikkunat verkkosivuille - Matka-aikakartat - Esitteet, koulutus, tiedon jakaminen, kartat Palveluita tarjotaan sekä yksittäin että laajempana yhteistyömuotona. Työnantajayhteistyön tarkoituksena on työnantajien sitouttaminen kestävien liikkumismuotojen edistämiseen. Yritysten tarpeet ja mahdollisuudet vaikuttaa kestävän liikkumisen mahdollisuuksiin vaihtelevat huomattavasti. Isoissa yrityksissä työ lähtee jo alueiden suunnittelusta. Muita suurille toimijoille sopivia keinoja ovat esimerkiksi ylimääräiset, yritysten tarpeiden mukaan kohdennetut bussivuorot, joiden kustannuksista yritykset maksavat osan. Pienimuotoisempaa toimintaa taas edustavat yritysten tiloihin asennettavat aikataulunäytöt ja työmatkasetelit, jotka sopivat myös pienempien yritysten käyttöön. Toistaiseksi vähällä huomiolla on ollut seuranta ja jälkimarkkinoiden synnyttäminen. Jälkimarkkinoilla tarkoitetaan seurantaa ja mahdollisten täydentävien palveluiden toimittamista asiakkaalle myöhemmin, esimerkiksi seurannan tulosten perusteella. Myös nämä vaativat resursseja ja mahdollisesti erikseen räätälöitäviä tuotteita.17 Toiminnan volyymi HSL on tehnyt parikymmentä yrityskäyntiä tänä vuonna, ja sillä on omat tavoitteensa yrityskontaktien määristä. Se myös maksaa osoitteista, joihin voi mennä kertomaan tuotteista. Ensimmäisen 12 kuukauden aikana on toteutettu liikkumissuunnitelmat HSL:lle ja HSY:lle sekä pilotoitu mallia yhden yritysyhteistyökumppanin kanssa. Vuoden vaihteessa toteutetun markkinointikampanjan myötä on käynnistynyt neljä liikkumissuunnitelmaa. Useampi yritys on kuitenkin ottanut käyttöönsä liikkumisen ohjauksen keinoja (mm. aulanäytöt, työsuhdematkaliput) ilman kattavaa suunnitelmaa. Kuluvan vuoden tavoitteena on laatia työmatkaliikkumissuunnitelma 15 yritykselle. Volyymia on syytä kasvattaa liikkumisenohjauksen tuotteistetun paketin lanseerauksen jälkeen resurssien puitteissa. Yrityksille suunnatun markkinointikampanjan tulokset: - Sähköpostikirje lähti noin 600 yritykselle, yritysten henkilöstö-, laatu- tai ympäristöpäälliköille (yhteensä noin henkilölle). Viesteistä avattiin noin 16 %, linkkiklikkauksia tuli noin 6 %. - Yrityskäynneillä ilmeni, että liikkumisen ohjauksesta ovat eniten kiinnostuneita yritykset, joilla jo on käytössään joku ympäristöjohtamis- tai luokitusjärjestelmä (GreenOffice, Leed ym.). 3.3 Toiminnan kehittämistarpeita HSL:n työnantajayhteistyön dokumentointi on ollut hankalaa, mutta tilanne helpottuu, kun yritysrekisteri otetaan käyttöön alkusyksystä Työnantajayhteistyön eri vaiheiden vaatimista resursseista ei ole tarkkoja tietoja, mutta resurssien niukkuus rajoittaa ainakin liikkumissuunnitelmien laatimista ja yrityskyselyiden analysointia. Toimintaa laajennettaessa sen tehokkuuteen ja tuotekehitykseen on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota. Alle on listattu lisäselvitystä vaativia asioita. HSL:n tuotekehitystarpeet Miten valtakunnallisesti toimivien asiakasyritysten tarpeet huomioidaan? Riittääkö seudullinen näkökulma? Miten asiakasyritysten tarpeet voidaan sovittaa HSL:n tavoitteisiin? Pystytäänkö hyödyntämään yrityksissä valmiina olevaa tai muiden standardien tai sertifiointijärjestelmien mukaan kerättyä tietoa? HSL:n palveluiden tuotteistus asiakasyrityksen kannalta HSL:n palveluiden tuotteistus myyntityön kannalta, mitkä ovat volyymituotteita ja miten toimitaan tarjottaessa resurssi-intensiivisiä palveluja. HSL:n resurssit Henkilöresurssien riittävyys myyntityössä, ehditäänkö myydä (paljonko resursseja eri työvaiheet vaativat, onko resursseja mahdollista tai tarkoituksenmukaista lisätä)? Henkilöresurssien riittävyys tuotteiden toimittamisessa, ehditäänkö tehdä se mitä saadaan myydyksi (liikkumissuunnitelmat, kyselyt)? Henkilöresurssien riittävyys tuotekehitykseen? Resurssit hankkia palveluita ulkopuolelta?18 16 Markkinointi ja julkisyhteisörooli HSL:n julkisyhteisörooli rajoittaa HSL:n ulkopuolisten toimijoiden kaupallisten tuotteiden markkinointia (esim. yksittäistä palveluntarjoajaa ei voi suositella kilpailuttamatta palvelua) Julkisin varoin tarjottavien ydinpalvelujen määrittely ja mahdollisten maksullisten palvelujen määrittely sekä näihin liittyvät resurssikysymykset - Osa liikkumisen ohjauksen yrityspalvelutarjonnasta on käynnistetty maksuttomana pilottitoimintana kiinnostuneille asiakasyrityksille. - Julkisia palveluita pitäisi periaatteessa tarjota tasapuolisesti kaikille yrityspalveluiden kysynnän kasvaessa resurssit eivät riitä tähän. - Yrityspalveluiden maksullisuuden pohdinta tulee väistämättä ajankohtaiseksi. - Maksullisuuden myötä tulee pohdittavaksi tapa, jolla mahdolliset palvelut tuotetaan. Periaatteelliset vaihtoehdot palvelutuotantoon ovat HSL:n oma työ, HSL:n markkinoilta hankkima palvelu tai itsenäiset kaupalliset palvelut, joita HSL tavalla tai toisella ohjaa tai tukee. Kehitystyöllä pyritään saamaan toiminta tarkoituksenmukaiseksi, myyväksi ja kustannustehokkaaksi. Yritysten näkökulman selvittämisessä voidaan muiden toimien lisäksi hyödyntää käynnissä olevaa Motiva Oy:n koordinoimaa TYKELI-hanketta. Tämän pohjalta mahdollisuudet toiminnan virtaviivaistamiseksi sekä yritysten että HSL:n kannalta paranevat merkittävästi. HSL:n joustavat ja monipuoliset yrityspalvelut ovat sinänsä toimivia, mutta niiden tuottamiseen nykyisellä toimintamallilla kuluvat resurssit ovat muodostumassa ongelmaksi. Resurssien riittävyys nousee yhä suuremmaksi ongelmaksi sitä mukaa, kun toiminnan volyymi kasvaa. Resurssien käyttöä voidaan tehostaa tuotekehityksen avulla, mutta lisäresurssien tarve on silti ilmeinen jo lähitulevaisuudessa. Lisäresurssitarve voidaan ratkaista joko HSL:n sisällä tai ulkoistamalla tehtäviä kaupallisille toimijoille. Järkevä toimintalinja olisi rutiinitehtävien ulkoistaminen siten, että HSL:n omia resursseja voidaan allokoida vastaavasti enemmän niihin tehtäviin, joita HSL:n on välttämätöntä hoitaa itse. HSL:n rooli julkisyhteisöllisenä toimijana ja samalla operaattorina monimutkaistaa tuotteiden markkinointia. Kilpailulaki rajoittaa oheistuotteiden välitystä ja markkinointia (esimerkiksi aikataulunäytöt yritysten tiloihin), ja palveluiden maksullisuus on pohdittava erikseen. Tällä hetkellä esimerkiksi lipputuotteet ovat yksiselitteisesti hinnoiteltuja, mutta muut liikkumisen ohjauksen tuotteet ja palvelut ovat maksuttomia. HSL:llä on selkeä yhteiskunnallinen intressi auttaa yrityksiä edistämään kestävää liikkumista, mutta jos siitä syntyy yrityksille selkeää taloudellista tuottoa asiakasyritykselle toiminnan kehittämisen kautta, on julkisten resurssien käyttäminen tähän tarkoitukseen tarpeetonta. 3.4 Yrityskyselyn nykytila ja kehittäminen HSL:n liikkumisenohjauspakettien taustaksi on yrityksissä tehty kysely, jonka tavoitteena on kerätä vertailukelpoista, kumuloituvaa dataa tietokantaan, jota voidaan hyödyntää myös muissa yhteyksissä. Kyselyitä on tehty tai tekeillä seitsemän kappaletta, joista yksi on analysoitu. Analyysi tehdään pitkälle käsityönä, ja on siten hyvin työlästä ja työvoimaintensiivistä. Myös kyselyyn vastaaminen on hidasta. Nyt käytössä oleva kysely on kokemusten mukaan turhan laaja, ja raskaaseen kyselyyn saadaan usein myös vastauksia vähemmän kuin kevyempään. Kyselyn sisältöä, muotoa ja analysointia tulisi kehittää, jotta se tulisi helppokäyttöisemmäksi ja vähemmän kuormittavaksi niin täyttäjälle, analysoijalle kuin tiedon hyödyntäjällekin.19 17 Kerätyt tiedot muodostavat pohjan liikkumisen ohjauksen tietokannalle. Tärkeitä kehittämisnäkökohtia ovat myös mm. kyselyn suora linkittäminen Reittioppaaseen ja Google-mapsiin sekä analysoinnin automatisointi. HSL:n tavoitteena on tehdä ainakin suppea, perustiedot kattava kevyt henkilökuntakysely kaikille liikkumisen ohjauksen palveluita hankkiville yrityksille, jolloin suunniteltu tietokanta karttuisi ja vertailut olisivat mahdollisia. Käytännössä olisi mahdollista esimerkiksi toteuttaa yrityksessä ensin kevyt kysely ja myöhemmässä vaiheessa kattavampi, räätälöity versio. Kattavampi versio voisi koostua moduuleista, jotka valitaan erikseen yrityksen tarpeiden ja ominaispiirteiden mukaan. Tietokannan kartuttamisen ja liikkumisen ohjauksen kokonaisuuden seurannan kannalta on tavoiteltavaa, että kyselyn perusosio toteutetaan samanlaisena myös kaupallisten toimijoiden asiakkaille ja tiedot tallennetaan osaksi HSL:n hallinnoimaa tietokantaa. Haasteena on, että yksi standardoitu kysely ei välttämättä sovi kaikkien yritysten tarpeisiin, jotka voivat pohjautua esimerkiksi yrityksen käyttämien sertifikaattien asettamiin vaatimuksiin. Liian jäykkä kyselyrunko voi johtaa siihen, että osa yrityksistä käyttää muita, omiin tarpeisiinsa paremmin sopivia kyselymalleja, jolloin syntyvä data ei ole välttämättä yhteensopivaa tietokannan kanssa tai data jäisi HSL:ltä kokonaan saamatta. Yksinkertaisempi kysely on taloudellisesti tai aikataulullisesti houkuttelevampi vaihtoehto yrityksille, mutta samalla tulisi huolehtia siitä, että syntyvä data vastaa HSL:n tarpeita. Henkilökuntakyselyn kehittämisessä tulisikin löytää tasapaino datan liikenneteknisen laadun ja kyselyn helppokäyttöisyyden välillä. HSL voi kehittää tutkimuslomaketta itse tai hankkia tutkimuslomakkeen kehitystyön konsultilta. On myös mahdollista, että soveltuvia kyselylomakkeita syntyy muutenkin kuin HSL:n toimesta, esimerkiksi yritykset voivat päättää tehdä kyselynsä itse tai kyselylomake voi syntyä yksittäisen tutkimusprojektin yhteydessä. Tulisi pyrkiä siihen, että myös standardista poikkeavista kyselyistä syntyvä tieto voidaan ainakin osittain tallentaa ja hyödyntää, vaikka se ei täsmälleen HSL:n tutkimuslomaketta vastaisikaan. Esimerkiksi HSL:n tietokantaan voitaisiin kerätä tieto mahdollisesta yrityksen omasta kyselystä tai ympäristöluokitusjärjestelmästä (Leed ym.) ja siinä lasketusta kulkumuotojakaumasta ja muista toimenpiteistä. Kyselyn tavoitteena on kerätä perustietoja, joita voidaan hyödyntää monissa liikkumisen ohjaukseen ja liikennejärjestelmän kehittämiseen tähtäävissä tutkimus- ja tuotekehityshankkeissa. Käyttömahdollisuuksia on nyt jo monia, ja tulevaisuudessa niitä löytyy todennäköisesti koko ajan lisää. Tämän vuoksi tiedon tulisi olla muodoltaan ajallisesti kestävää. Koottavan tietokannan on mahdollista toimia tärkeänä referenssiaineistona (vrt. asiakastyytyväisyystutkimukset, itrace ja Optimaze.net). Tietokannan tulevaisuuden käyttötapoja ei vielä täsmällisesti tiedetä. Tähän asti kyselyn sisältö on elänyt jonkin verran eikä se ole vielä löytänyt lopullista muotoaan. Kyselyn standardoinnille ei ole asetettu erityistä aikataulua. Tässä vaiheessa tietokantaa kehitetään HSL-alueen kattavana. Mikäli analysointi tapahtuisi automaattisesti, olisi tietokannan kasvattaminen edullista, eikä resurssipula rajoittaisi käsiteltävien havaintojen määrää. Alkuvaiheessa tarkoituksenmukaisinta on keskittyä kyselyn minimisisällön määrittelyyn sekä käyttöliittymän kehittämiseen. Jatkossa keskeisiä kysymyksiä ovat tietokannan hallinta ja käyttö. Kyselyn tarkempi kehittäminen voi olla tarkoituksenmukaisinta toteuttaa omana projektinaan. On myös mahdollista ostaa kyselyjen tekeminen ja analysointi kokonaisuudessaan HSL:n ulkopuolelta.20 18 Yrityskyselyn tavoitteita: - peruskysely kaikille yritysasiakkaille - modulaarisuus, erikseen valittavat osiot - helppokäyttöisyys - automatisoitu analysointi - kumuloituvuus - seudullisuus - laajat käyttömahdollisuudet Edellä yrityskyselyillä ja niistä kertyvällä datalla on tarkoitettu kyselyä, jonka perusyksikkö on yrityksen työntekijä. Kertyvä tietokanta koostuisi näin ollen henkilöistä, jotka edustavat yrityksiä. Ei ole kuitenkaan selvää, tarvitaanko aina erikseen kyselyt sekä yrityksen perustiedoista että henkilökunnan liikkumistottumuksista, vai voidaanko arvio henkilökunnan liikkumisesta sisällyttää yrityskyselyyn tai voidaanko joissain tapauksissa tyytyä pelkkään yritystä koskevaan tietoon. Tällöin olisi mahdollista koota myös yritystason tietokanta, jossa perusyksikkö on yksi yritys tai yrityksen toimipaikka. Yritystä tai toimipaikkaa koskevaa tietoa voitaisiin tuottaa myös muilla tavoin kuin henkilökuntakyselyllä. Esimerkiksi HSL:n nykyisen toimintamallin mukainen alkukartoitus muodostaa jo jonkinlaisen alustavan rungon tämänkaltaiselle yritystason tietokannalle. Näytä lisää
Työpaikkojen liikkumisen ohjaus LIVE -ryhmätyö 17.3.2011 Helsingin seudun liikenne, Anna Ruskovaara 14.3.2011 Työpaikat aiheuttavat 27 % henkilökilometreistä 28 % 18 % 4 % työ koulu, opiskelu työasia 6 Lisätiedot Jotain vanhaa, jotain uutta, jotain sinistä liikkumisen ohjauksen ohjelman toteuttajan näkökulma
Jotain vanhaa, jotain uutta, jotain sinistä liikkumisen ohjauksen ohjelman toteuttajan näkökulma Tykelin verkostoitumistilaisuus 4.9.2012, Anna Ruskovaara, HSL Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä Jotain Lisätiedot Liikkumisen ohjaus olennainen osa uutta liikennepolitiikkaa
Liikkumisen ohjauksen keinovalikoima Helsingin seudulla Väylät ja liikenne 2012 Tarja Jääskeläinen, HSL Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä Liikkumisen ohjaus edistää kestävää liikkumista kannustamalla Lisätiedot Viisas liikkuminen. Ympäristöystävälliset liikkumisvalinnat. Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä
Viisas liikkuminen Ympäristöystävälliset liikkumisvalinnat Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä Tarja Jääskeläinen, päivitetty 7.6.2013 Valitse viisaasti liikenteessä Liikkumalla kävellen, pyörällä ja Lisätiedot Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä TYKELI
Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä TYKELI LIVE verkostotapaaminen 17.3.2011 Johanna Taskinen Työpaikat liikkumisen portinvartijana Yhteiskäyttöautot Pyörävuokraamot Pyöräliikkeet ja huolto palvelut Lisätiedot Viisaat valinnat työmatkaliikenteessä
Viisaat valinnat työmatkaliikenteessä miten työnantaja voi edistää kestäviä kulkutapoja? Energiatehokkuus logistiikassa ja liikkumisessa -seminaari 19.4.2011 Anna Ruskovaara, ympäristöasiantuntija Helsingin Lisätiedot NCC Plaza Business Park Kiinteistö ja sen yritysten verkottaminen. TYKELI Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä
NCC Plaza Business Park Kiinteistö ja sen yritysten verkottaminen TYKELI Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä Sisältö Pilotin aikataulu ja toimijat Pilotin tavoitteet ja kohderyhmä Pilotin sisältö Lisätiedot LIIKKUMISEN OHJAUS YRITYKSISSÄ
LIIKKUMISEN OHJAUS YRITYKSISSÄ SUOMALAISET LIIKKEESSÄ Liikenne aiheuttaa viidenneksen (20%) Suomen hiilidoksidipäästöistä. Lentoliikenteen päästöt ovat viisinkertaiset junaan verrattuna Kaikista suomalaisten Lisätiedot Miten vähäpäästöiseen liikkumiseen voidaan kannustaa?
Miten vähäpäästöiseen liikkumiseen voidaan kannustaa? Saara Jääskeläinen, liikenne- ja viestintäministeriö Jyväskylän Liikenne ja ilmasto seminaari 22.9.2009 Kuinka liikenteen kysyntään / kulkumuotojakaumiin Lisätiedot Annamari Ruonakoski. KÄVELLEN KAUPPAAN, POSTIIN JA PYSÄKILLE Toimintamalli asiointiliikkumisen olosuhteiden parantamiseksi
KÄVELLEN KAUPPAAN, POSTIIN JA PYSÄKILLE Toimintamalli asiointiliikkumisen olosuhteiden parantamiseksi KÄVELLEN KAUPPAAN -HANKE Motivan koordinoima liikkumisen ohjauksen t&k ohjelma, jota rahoittivat liikennevirasto, Lisätiedot Taustatyöpaja energia- ja materiaalikatselukset, ulkomaiset työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallit, kotimaiset kokemukset
Taustatyöpaja energia- ja materiaalikatselukset, ulkomaiset työpaikkojen liikkumisen ohjauksen toimintamallit, kotimaiset kokemukset Työpaikat kestävän liikkumisen edistäjinä TYKELI 4.3.2011 Miksi työpaikoilla Lisätiedot Miten vähäpäästöiseen liikkumiseen voidaan kannustaa? Liikenne ja ilmasto -seminaari 16.9.2009, Helsinki Johanna Taskinen, Motiva Oy
Miten vähäpäästöiseen liikkumiseen voidaan kannustaa? Liikenne ja ilmasto -seminaari 16.9.2009, Helsinki Johanna Taskinen, Motiva Oy Liikkumistottumuksiin ja -asenteisiin pitää ryhtyä vaikuttamaan joka Lisätiedot LIIKKUMISEN OHJAUS KUNNAN TYÖPAIKALLA
Taulukko 2. Hankkeen seuranta- ja vaikutusten arviointisuunnitelma. HUOM. Täytä ne tasot, jotka koet tämän hankkeen kannalta keskeisiksi. *) Ensisijaisesti täytettävät tasot ovat A, C, F ja H. Hanke: Hankkeen Lisätiedot Fiksun liikkumisen edistäminen työpaikoilla. Peloton työpaja 14.-15.12.2010
Fiksun liikkumisen edistäminen työpaikoilla Peloton työpaja 14.-15.12.2010 Liikenne aiheuttaa viidenneksen Suomen hiilidioksidipäästöistä Liikenne vie tilaa ja aikaa Kustannuksia Stressiä Epäviihtyisää Lisätiedot Helsingin kaupungin kestävien hankintojen edistämiseen liittyvästä konsulttityöstä
TARJOUS: Helsingin kaupungin kestävien hankintojen edistämiseen liittyvästä konsulttityöstä Tilaaja: Helsingin kaupungin Ympäristökeskus Y- tunnus: 2021256-6 PL 500 Helsingin kaupunki 00099 Tarjottavan Lisätiedot AVOIMEN DATAN VAIKUTTAVUUS: SEURANTA- JA ARVIOINTIMALLIN KEHITTÄMINEN. Heli Koski, ETLA 15.1.2015
1 AVOIMEN DATAN VAIKUTTAVUUS: SEURANTA- JA ARVIOINTIMALLIN KEHITTÄMINEN Heli Koski, ETLA 15.1.2015 2 Taustaa esitutkimuksesta Julkisen datan avaamisen potentiaaliset hyödyt on arvioitu ennakollisissa arvioinneissa Lisätiedot 13.05.2013. 13.05.2013 Markku Savolainen. Jykesin Sijoittumispalvelut 7.5.2013. Markku Savolainen, yhteyspäällikkö
13.05.2013 Markku Savolainen Jykesin Sijoittumispalvelut 7.5.2013 Markku Savolainen, yhteyspäällikkö 1 Kiinnostaako seudulle sijoittuminen nyt tai ensi vuonna? Markkinatutkimus keväällä 2011: noin 3000 Lisätiedot Liikenne- ja viestintäministeriön toimet kestävän liikenteen edistämiseksi
Liikenne- ja viestintäministeriön toimet kestävän liikenteen edistämiseksi Saara Jääskeläinen, liikenne- ja viestintäministeriö Kestävän liikkumisen korttelit ja kiinteistöt työpaja 6.11.2009 Miksi toimia Lisätiedot Jussi Klemola 3D- KEITTIÖSUUNNITTELUOHJELMAN KÄYTTÖÖNOTTO
Jussi Klemola 3D- KEITTIÖSUUNNITTELUOHJELMAN KÄYTTÖÖNOTTO Opinnäytetyö KESKI-POHJANMAAN AMMATTIKORKEAKOULU Puutekniikan koulutusohjelma Toukokuu 2009 TIIVISTELMÄ OPINNÄYTETYÖSTÄ Yksikkö Aika Ylivieska Lisätiedot Tässä keskitymme palveluiden kehittämiseen ja niistä viestimiseen jotta osaaminen olisi nähtävissä tuotteena. Aluksi jako neljään.
28.12.2007 HN Palvelun tuotteistaminen, palvelutuote Miksi on oltava tuote? Jotta olisi jotain myytävää! Voiko osaaminen olla tuote? Tässä keskitymme palveluiden kehittämiseen ja niistä viestimiseen jotta Lisätiedot HSL:n palvelut työnantajille
HSL:n palvelut työnantajille Työpaikat kohti viisaita liikkumisvalintoja 14.3.2013 Anna Ruskovaara, liikkumisen ohjauksen asiantuntija Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä HSL liikuttaa meitä kaikkia Lisätiedot PALVELUKUVAUS järjestelmän nimi versio x.x
JHS 171 ICT-palvelujen kehittäminen: Kehittämiskohteiden tunnistaminen Liite 4 Palvelukuvaus -pohja Versio: 1.0 Julkaistu: 11.9.2009 Voimassaoloaika: Toistaiseksi PALVELUKUVAUS järjestelmän nimi versio Lisätiedot Kehittämiskysely 2012. Tulokset
Kehittämiskysely 2012 Tulokset Tausta Kehittämiskysely toteutettiin eteläpohjalaisissa kaluste- ja asumisteollisuuden yrityksissä loka-marraskuussa 2012 Kyselyn tavoitteena oli kartoittaa kohderyhmään Lisätiedot Julkinen sektori uusien teknologioiden kehittäjänä. Huippuostajat-ohjelman käynnistysseminaari Finlandia-talo, 28.8.2013 Ville Valovirta
Pirkanmaan ebuusti pienyritysten sähköisen liiketoiminnan kehittäminen tavoitteena kasvu ja kansainvälistyminen Hankeaika 2013 2014 Kohderyhmänä ovat pienet kehityskykyiset, kasvuhaluiset, pirkanmaalaiset Lisätiedot Jouni Huotari OLAP-ohjetekstit kopioitu Microsoftin ohjatun OLAP-kuution teko-ohjeesta. Esimerkin kuvaus ja OLAP-määritelmä
OLAP-kuution teko Jouni Huotari OLAP-ohjetekstit kopioitu Microsoftin ohjatun OLAP-kuution teko-ohjeesta Esimerkin kuvaus ja OLAP-määritelmä Tavoitteena on luoda OLAP-kuutio Northwind-tietokannan tilaustiedoista Lisätiedot Työmatkaliikkumissuunnitelma kestävä liikkuminen osaksi yrityksen arkea
Työmatkaliikkumissuunnitelma kestävä liikkuminen osaksi yrityksen arkea HSL:n ja Motivan työnantajaseminaari 14.3.2013 Päivi Huhtala Tuko Logistics Osuuskunta Valikoima-, hankinta- ja logistiikkapalveluyhtiö, Lisätiedot Canon Essential Business Builder Program. Avain yrityksesi menestykseen
Canon Essential Business Builder Program Avain yrityksesi menestykseen Essential Business Builder Program: esittely Painotoimintaan liittyy monenlaisia haasteita, ja toiminnan kasvattaminen on usein vaikeaa. Lisätiedot Liiketalouden perustutkinto, merkonomi 2015. YRITYKSESSÄ TOIMIMINEN YRTO 15 osp
Liiketalouden perustutkinto, merkonomi 2015 YRITYKSESSÄ TOIMIMINEN YRTO 15 osp Määräyksen diaarinumero 59/011/2014 Yrityksessä toimiminen, 15 osp (vain ammatillisessa peruskoulutuksessa) Ammattitaitovaatimukset Lisätiedot Taulukko 1. Hankkeen yleiset tiedot.
Taulukko 1. Hankkeen yleiset tiedot. I Hanke: Työpyöräile! Uusia kulkumuotoja elämään, pyöräilyn edistämishanke 1.2.2012 28.2.2013 Työpaikoille lainataan polkupyöriä ja lainauskokemuksia jaetaan Facebookissa Lisätiedot LIIKKUMISEN OHJAUKSEN OHJELMA 2012-2013 LOHJELMA2 TULOSKORTTI
Hankkeen nimi: Liikkuva 2012-2013 Hankkeen lyhyt yleiskuvaus ja tavoitteet Hankkeen päämääränä oli kannustaa 13-19-vuotiaita nuoria tekemään viisaita liikkumisvalintoja koulu- ja vapaa-ajanmatkoillaan. Lisätiedot TERVETULOA TIEDOTUSTILAISUUTEEN
TERVETULOA TIEDOTUSTILAISUUTEEN Kainuun Etu Oy - yritysten kehittämistä vuodesta 2001 - Palvelualojen (B-to-B) esiselvitys 2009 Lehdistötilaisuus 30.12.2009 klo 10.00 Harri Mähönen, Suomen Osaamistalo Lisätiedot Työpaikat kohti viisaita liikkumisvalintoja
Työpaikat kohti viisaita liikkumisvalintoja Viisaan liikkumisen askelmerkit Työnantajan kannalta ei ole yhdentekevää, miten työpaikalle ja työasiamatkoille kuljetaan. Ohjaamalla liikkumista kestäviin kulkumuotoihin Lisätiedot TIETOJEN TUONTI TIETOKANNASTA + PIVOT-TAULUKON JA OLAP-KUUTION TEKO
TIETOJEN TUONTI TIETOKANNASTA + PIVOT-TAULUKON JA OLAP-KUUTION TEKO JOUNI HUOTARI 2005-2010 OLAP-OHJETEKSTIT KOPIOITU MICROSOFTIN OHJATUN OLAP-KUUTION TEKO-OHJEESTA ESIMERKIN KUVAUS JA OLAP-MÄÄRITELMÄ Lisätiedot Seuranta ja itsearvioinnin merkitys
Seuranta ja itsearvioinnin merkitys Janne Jalava Seurantapäällikkö, dosentti RAY/avustusosasto 19.2.2013 1 Seuranta ei valvo vaan kehittää Seurannan tavoitteena on Auttaa löytämään ja levittämään hyviä Lisätiedot ITS Finland esiselvitys
ITS Finland esiselvitys Raine Hautala VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka Liikenne- ja viestintäministeriö VTT Jussa Consulting Traficon Oy SysOpen Oyj Raine Hautala # 1 Taustaa Liikennetelematiikan merkitys Lisätiedot Liikkumisen ohjauksen integrointi liikennejärjestelmätyöhön
Liikkumisen ohjauksen integrointi liikennejärjestelmätyöhön Anders Jansson, Tytti Viinikainen, Tapani Touru (HSL) LIVE-verkostotilaisuus 19.11.2013 Liikkumisen ohjaus osana liikennepolitiikkaa Liikkumisen Lisätiedot Väestö ikääntyy => palvelutarpeen tyydyttäminen Pula ja kilpailu tekijöistä kiihtyy
Palvelustrategia Miksi palvelustrategiaa tarvitaan? Väestö ikääntyy => palvelutarpeen tyydyttäminen Pula ja kilpailu tekijöistä kiihtyy Kuntatalous => tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden lisääminen Lisätiedot MARKKINOINTIKANAVAT JA LOGISTISET VAIHTOEHDOT - SELVITYS
sivu 1 hankevastaava Pirjo Korjonen p. +358 40 301 2417 pirjo.korjonen@proagria.fi ProAgria Pohjois-Karjala PL 5, Koskikatu 11 C 80101 JOENSUU www.proagriapohjois-karjala.fi www.kareliaalacarete.fi MARKKINOINTIKANAVAT Lisätiedot Yhteiskäyttöautoilun edistämissuunnitelma
Yhteiskäyttöautoilun edistämissuunnitelma Tarja Jääskeläinen, HSL Miksi yhteiskäyttöautoilua kannattaa tukea? Osa kestävää liikennejärjestelmää Ympäristöhyödyt: vähemmän ja uudempia autoja vähemmän hiilidioksipäästöjä Lisätiedot SELKEÄSTI HELPOMPAA MARKKINOINTIA
SELKEÄSTI HELPOMPAA MARKKINOINTIA Markkinatehdas on ryhmä nuoria markkinoijia, joiden tavoitteena on parantaa Keski-Suomen yritysten markkinoinnin suunnitelmallisuutta ja auttaa käytännön toteutuksessa. Lisätiedot TYÖPAJAN OHJELMA 19.11.2015
Vastuullinen liikenne. Yhteinen asia. Autoilun ohjaaminen 22.2.2012, Björn Ziessler Visio Vastuullinen liikenne 20.2.2012 2 Toiminta-ajatus Kehitämme liikennejärjestelmän turvallisuutta. Edistämme liikenteen Lisätiedot TUUSULAN LIIKENNEMALLITARKASTELU
1/7 TARJOUSPYYNTÖ 7.9.2012 TUUSULAN LIIKENNEMALLITARKASTELU Pyydämme tarjoustanne jäljempänä määritellyn liikennemallitarkastelun laadinnasta tässä tarjouspyynnössä ja tarjouspyynnön liitteissä kuvatulla Lisätiedot Yhteentoimivuutta kokonaisarkkitehtuurilla
Yhteentoimivuutta kokonaisarkkitehtuurilla Terveydenhuollon atk-päivät 20.5.2014 Juha Rannanheimo Ratkaisupäällikkö, sosiaali- ja terveydenhuollon ratkaisut Esityksen sisältö Kehittämisvaatimukset sosiaali- Lisätiedot Saariston liikennepalvelujen järjestäminen tulevaisuudessa
Saariston liikennepalvelujen järjestäminen tulevaisuudessa Liikenneneuvos Eeva Linkama, LVM Saaristoliikenteen neuvottelukunta 11.11.2014 Selvityksen taustalla on vuoden 2012 liikennepoliittinen selonteko Lisätiedot TIETOPYYNTÖ. Vaurio- ja onnettomuusrekisteri (VARO) 1 Tietopyynnön tausta ja tavoitteet. 2 Tietopyynnön kohde
1 (6) 1.2.2011 TIETOPYYNTÖ Vaurio- ja onnettomuusrekisteri (VARO) 1 Tietopyynnön tausta ja tavoitteet 1.1 Yleistä Tämä asiakirja on tietopyyntö. Tämä ei ole hankintailmoitus tai tarjouspyyntö, vaan alustava Lisätiedot Palveleva Helsinki hanke Uusia mahdollisuuksia pk-yrityksille
Palveleva Helsinki hanke Uusia mahdollisuuksia pk-yrityksille Katajanokka 14.11.2007 Projektipäällikkö Hanna Hietala 16.11.2007 1 Kysely julkisista hankinnoista Helsingin Yrittäjien nettikysely jäsenyrityksille Lisätiedot Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi
Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi Alustavia tuloksia HYVÄ hankkeen arvioinnista HYVÄ- hankkeen neuvottelukunta 18.2.2011, Toni Riipinen Arviointityön luonteesta Arviointityön Lisätiedot Muuton myötä uusille reiteille
Muuton myötä uusille reiteille Hei sinä, jonka kodin tai työpaikan osoite on vaihtumassa tai juuri muuttunut! Mitä, jos siirtyisit uusien reittien myötä joukkoliikenteen käyttäjäksi tai pyöräilijäksi osittain Lisätiedot Perussurffaajat: Tiia Tirkkonen, Teppo Porkka, Janne Tuomisto. Verkkopalvelun arviointisuunnitelma Spotify
Perussurffaajat: Tiia Tirkkonen, Teppo Porkka, Janne Tuomisto Verkkopalvelun arviointisuunnitelma Spotify Tampereen teknillinen yliopisto Hypermedia MATHM- 00000 Hypermedian opintojakso 30.9.2011 Sisällysluettelo Lisätiedot Tuotteistaminen käytännössä: TPY:n malli
Tuotteistaminen käytännössä: TPY:n malli Opas ja työkirja työ- ja yksilövalmennuspalveluiden tuotteistamiseen Reetta Pietikäinen Palvelutori-hanke Päivitetty 3/08: ULA Pietarsaari Mitä tuotteistaminen Lisätiedot KORUNDI LIIKETOIMINTAKONSEPTI- JA YLLÄPITOMALLITYÖ PROJEKTISUUNNITELMA 29.5.2009 29.5.2009
KORUNDI LIIKETOIMINTAKONSEPTI- JA YLLÄPITOMALLITYÖ PROJEKTISUUNNITELMA OHJAUSRYHMÄ Käynnistyspalaverin 30.3. 2009 mukaisesti: Projektitiimi, esittely Tilattavan työn osat Työsuunnitelma, esittely ja täsmennys Lisätiedot Yhteenveto Oppituki-hankkeen kyselystä sidosryhmille
Yhteenveto Oppituki-hankkeen kyselystä sidosryhmille Sidosryhmätyöpaja 4.9.2013 Koulutuspäällikkö Matti Tuusa 10.9.2013 1 Kyselyn tuloksia 10.9.2013 2 Taustatiedot Kysely lähetettiin 18 henkilölle, joista Lisätiedot STT Viestintäpalvelut Oy ProCom Viestinnän ammattilaiset ry. Viestinnän mittaamisen tila suomalaisissa organisaatioissa 2.2.2016
STT Viestintäpalvelut Oy ProCom Viestinnän ammattilaiset ry Viestinnän mittaamisen tila suomalaisissa organisaatioissa 2.2.2016 Johdanto STT Viestintäpalvelut Oy ja ProCom ry tutkivat viestinnän mittaamisen Lisätiedot HSL Työsuhdematkaliput Asiakas- ja potentiaalitutkimus Kesäkuu - elokuu 2011
HSL Työsuhdematkaliput Asiakas- ja potentiaalitutkimus Kesäkuu - elokuu 20 SFS-ISO 20252:2008 sertifioitu HSL Työsuhdematkaliput Asiakas- ja potentiaalitutkimus kesä-elokuussa 20 Tutkimuksen tarkoituksena Lisätiedot KOKONAISSUUNNITELMA KEHITTÄMISTEHTÄVÄLLE lomake 1
KOKONAISSUUNNITELMA KEHITTÄMISTEHTÄVÄLLE lomake 1 TYÖRYHMÄN NIMI: pvm: jolloin täytetty työryhmän kanssa KEHITTÄMISTEHTÄVÄN NIMI TAVOITTEET Leppävaaran sosiaaliohjaajat (Espoo, lastensuojelun avopalvelut) Lisätiedot Hankinnan problematiikka
Antti Kirmanen Hankinnan problematiikka Toimittajan näkökulma Asiakkaan näkökulma www.sulava.com www.facebook.com/sulavaoy 2 1. Ristiriita www.sulava.com www.facebook.com/sulavaoy 3 Asiakas haluaa Onnistuneen Lisätiedot Viisas liikkuminen ja liikkumisen ohjaus? 24.9.2013 Sara Lukkarinen, Motiva Oy
Viisas liikkuminen ja liikkumisen ohjaus? 24.9.2013 Sara Lukkarinen, Motiva Oy Esityksen sisältö Lähtökohdat viisaan liikkumisen työlle Mitä on viisas liikkuminen ja liikkumisen ohjaus? Liikkumisen ohjauksen Lisätiedot Kuusio konseptikuvaukset askelia tehokkaampaan oppimiseen. oulun seudun ammattikorkeakoulu :: oamk.fi
Kuusio konseptikuvaukset askelia tehokkaampaan oppimiseen oulun seudun ammattikorkeakoulu :: oamk.fi Konsepti 1: Oman osaamisen arviointi Tommi Inkilä, Lucia Jakobsson, Minna Karukka, pekka silven, Heidi Lisätiedot 3. Sopimuksen toimeenpano (toimenpiteet tavoitteiden saavuttamiseksi)
Liite 1. Sivu 1 (5) Linja-autoalan energiansäästösopimuksen arviointi 1. Vastaajan tausta ja sopimusala, perustiedot 1.01 Yrityksen linja-autojen lukumäärä 1-20 21-50 yli 50 linja-autoa 1.02 Vastaajan Lisätiedot ADE Oy Hämeen valtatie 144 20540 TURKU. Tuotekonfigurointi. ADE Oy Ly Tunnus: 1626957-3
Tuotekonfigurointi ADE Oy lyhyesti Asiakkaiden tarpeisiin suunnattua innovatiivista ja toimivaa ohjelmisto- ja 3d animaatiopalvelua. Ade Oy on toteuttanut vuodesta 2000 alkaen haastavaa interaktiivista Lisätiedot Maaseutumatkailuyritysten ja - tuotteiden valtakunnallinen myynti- ja markkinointikanava
Maaseutumatkailuyritysten ja - tuotteiden valtakunnallinen myynti- ja markkinointikanava Sivusto avattiin 11.4. Monipuolinen ja laaja yritysnäkyvyys Sivusto avattiin 11.4. Varaamo eri tuoteryhmille; esim. Lisätiedot PROJEKTIAVUSTUKSEN (C) TOIMINTASELOSTELOMAKKEEN RAY3707 TÄYTTÖOHJE. Yleistä... 1
OHJE 1 (5) PROJEKTIAVUSTUKSEN (C) TOIMINTASELOSTELOMAKKEEN RAY3707 TÄYTTÖOHJE Yleistä... 1 1 Projektin perustiedot... 1 2 Projektin toteutus ja eteneminen... 2 3 Projektin seuranta ja arviointi... 3 4 Lisätiedot konsultointia parhaasta päästä TYÖMME ON ETSIÄ SÄÄSTÖJÄ. HALUATKO SINÄ SÄÄSTÖJÄ.
konsultointia parhaasta päästä TYÖMME ON ETSIÄ SÄÄSTÖJÄ. HALUATKO SINÄ SÄÄSTÖJÄ. Toimintaperiaatteemme Maailma kehittyy koko ajan. Yksi menestyksekkään liiketoiminnan kulmakivistä on tämän kehityksen mukana Lisätiedot Liikkumisen ohjauksen seuranta ja vaikutusten arviointi (LOSEVA) esiselvitys
Liikkumisen ohjauksen seuranta ja vaikutusten arviointi (LOSEVA) esiselvitys LIVE-tilaisuus 18.4.2012 Leena Gruzdaitis Trafix Oy Esityksen sisältö 1. Työn tausta ja tavoitteet 2. Liikkumisen ohjaus seurannan Lisätiedot Hevospalveluiden tuotteistaminen ja asiakaslähtöinen markkinointi Susanna Lahnamäki
Hevospalveluiden tuotteistaminen ja asiakaslähtöinen markkinointi Susanna Lahnamäki Tällä mennään Tuotteistaminen & asiakaslähtöinen markkinointi Vähän teoriaa, enemmän käytäntöä. http://www.youtube.com/watch?v=uk0zrvzvtb4 Lisätiedot MARKO SAARINEN marko.saarinen@solita.fi 040 740 1711. Solita Oy esittäytyy 30.1.2014
MARKO SAARINEN marko.saarinen@solita.fi 040 740 1711 Solita Oy esittäytyy 30.1.2014 Seuraavat 15 20 minuuttia Me Digitalisoituminen Elämys Matkaopas Matkailun neuvontapalvelut tulevaisuudessa Aloituspalaveri Lisätiedot Asiakastarpeiden merkitys ja perusta. asiakastarpeiden selvittämisen merkitys ja ongelmat asiakastarvekartoitus asiakastarvekartoitustyökaluja
Asiakastarpeiden merkitys ja perusta asiakastarpeiden selvittämisen merkitys ja ongelmat asiakastarvekartoitus asiakastarvekartoitustyökaluja Mihin asiakastarpeiden selvittämistä tarvitaan yhteisen kielen/tarkastelutavan Lisätiedot Avoimen datan vaikutuksia tiedontuottajan toimintaan
Avoin data ja liiketoiminta Avoimen datan vaikutuksia tiedontuottajan toimintaan SKS/Poligonin talviseminaari 3.2.2011 Antti Kosonen MML Tietopalvelukeskus MML ja avoin data 2011 alusta MML on tarjonnut Lisätiedot Asiakasrajapinnasta kasvu - ja kehitysvoimaa. Antti Karjula Tulevaisuuden Kasvupolut Oy 27.3.2012 Oma Yritys 2012
Asiakasrajapinnasta kasvu - ja kehitysvoimaa Antti Karjula Tulevaisuuden Kasvupolut Oy 27.3.2012 Oma Yritys 2012 Omat kokemukset reilun 15 vuoden ajalta Olen toiminut käytännön myyntityön parissa ja hoitanut Lisätiedot Stopover Finland HELI MENDE
Stopover Finland Matkailun tiekartta 2015-2025 Yhdessä enemmän kasvua ja uudistumista Suomen matkailuun - strategiset projektit eli ns. kärkihankkeet käyntiin Matkailun strategisen ohjelman valmistelu Lisätiedot Työterveyshuolto seudullisena palveluna selvitystyön tilannekatsaus
Työterveyshuolto seudullisena palveluna selvitystyön tilannekatsaus Hyvinkää, Mäntsälä, Järvenpää, Nurmijärvi, Pornainen, Tuusula KUUMA-johtokunta 23.9.2015 Harri Lipasti Työryhmä - Hyvinkää: Taina Heinonen, Lisätiedot 5 Menestyminen kansallisilla markkinoilla vaatii tuotekehityksen parantamista. 6 Menestyminen kv-markkinoilla vaatii tuotekehityksen parantamista
Tavoitetaso Nykytaso Haastateltavan kommentit 1 Tuotteiden nykyinen kilpailukyky oman maakunnan alueella 4 4 4 2 Tuotteiden nykyinen kilpailukyky valtakunnallisilla markkinoilla 4 5 3 Lisää markkinointia Lisätiedot Matkailun tuotteistustyöpaja. Storia-hanke Isto Vanhamäki 10.9.2013, Kouvola
Matkailun tuotteistustyöpaja Storia-hanke Isto Vanhamäki 10.9.2013, Kouvola 1. Työpaja 10.9.2013 Asiakasymmärrys ja tuotteistaminen asiakasryhmien mukaan Mitkä ovat asiakasryhmämme? Miten asiakasryhmät Lisätiedot Indikaattorit eli mittarit. Kepan verkkokurssi 2006. Jonna Haapanen ja Eija Mustonen
Indikaattorit eli mittarit Kepan verkkokurssi 2006 Jonna Haapanen ja Eija Mustonen Indikaattori on käsitteellinen tai numeerinen muuttuja, joka auttaa arvioimaan muutosta jossain asiantilassa, joko mittaamalla Lisätiedot Viisas liikkuminen. Kestävät liikkumisvalinnat. Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä
Viisas liikkuminen Kestävät liikkumisvalinnat Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä Tarja Jääskeläinen, päivitetty 16.1.2015 Valitse viisaasti liikenteessä Liikkumalla kävellen, pyörällä ja joukkoliikenteellä Lisätiedot Vammaispalvelujen valtakunnallinen kehittämishanke 2. OSA A (koskee koko hankeaikaa 1.9.2012 alkaen) Seurantakysely 1.9.2012 31.12.
Vammaispalvelujen valtakunnallinen kehittämishanke 2 OSA A (koskee koko hankeaikaa 1.9.2012 alkaen) Seurantakysely 1.9.2012 31.12.2012 Osahankkeen nimi: TAVOITTEET JA NIIDEN SAAVUTTAMINEN Vammaispalveluhankkeen Lisätiedot Sanna Nupponen-Nymalm Sodexo Oy 16.3.2011. www.sodexo.fi
Sanna Nupponen-Nymalm Sodexo Oy 16.3.2011 www.sodexo.fi Sodexo - jokaisesta päivästä parempi Olemme luotettava kumppani, joka tuottaa kokonaisvaltaisia palveluita. Osaamisemme tukee asiakkaidemme menestystä Lisätiedot Johtoryhmäanalyysi Johtoryhmille, jotka haluat varmistaa vahvuuksiensa täysmittaisen hyödyntämisen ja löytää yhteiset kehittämisen tavoitteet.
Johtoryhmäanalyysi Johtoryhmille, jotka haluat varmistaa vahvuuksiensa täysmittaisen hyödyntämisen ja löytää yhteiset kehittämisen tavoitteet. 22.9.2011 Promenade Research 1 Promenade Research Oy Asiantuntevin Lisätiedot Bussilla, pyörällä vai autoillen? Urbaania saavutettavuutta mittaamassa. Tuuli Toivonen Helsingin yliopisto MetropAccess-hanke
Bussilla, pyörällä vai autoillen? Urbaania saavutettavuutta mittaamassa Tuuli Toivonen Helsingin yliopisto MetropAccess-hanke Tavoitettavuus ja liikkuminen arkipäivän peruskysymyksiä Mikä on paras kulkumuoto? Lisätiedot Kohti kestävämpää liikennekulttuuria
Kohti kestävämpää liikennekulttuuria Työpaikkojen liikkumisenohjaus Marja Tommola Mitä on liikkumisen ohjaus Kestävän liikkumisen edistämistä erilaisin kannustavin toimenpitein kutsutaan liikkumisen ohjaukseksi Lisätiedot Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010. Ammatillisen kuntoutusprosessin. asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla
Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010 Ammatillisen kuntoutusprosessin tehostaminen sähköisen asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla Matti Tuusa koulutuspäällikkö, YTL, Innokuntoutus Lisätiedot LIIKETALOUDEN PERUSTUTKINTO, MERKONOMI 2013
LIIKETALOUDEN PERUSTUTKINTO, MERKONOMI 2013 Markkinointiviestinnän toimenpiteiden suunnittelu ja toteutus tutkinnon osa (MAVI) MÄÄRÄYS 20/011/2013 AMMATILLISEN PERUSTUTKINNON PERUSTEET Markkinointiviestinnän Lisätiedot Missä mennään työpaikkojen liikkumisen ohjauksessa? - ECOMM 2015:n antia. Tytti Viinikainen 1.10.2015
Missä mennään työpaikkojen liikkumisen ohjauksessa? - ECOMM 2015:n antia Tytti Viinikainen 1.10.2015 ECOMMissa kolme sessiota työpaikkateemasta Pääteemana, miten saada yritykset/työpaikat kuskin paikalle Lisätiedot Voiko energiatehokkuudella käydä kauppaa? Valkoisten sertifikaattien soveltuvuus Suomeen. Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari 12.1.
Voiko energiatehokkuudella käydä kauppaa? Valkoisten sertifikaattien soveltuvuus Suomeen Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari ET:n ympäristötutkimusseminaari 1 VALKOISILLA SERTIFIKAATEILLA TEHDÄÄN Lisätiedot SOVELLUSALUEEN KUVAUS
Tik-76.115 Tietojenkäsittelyopin ohjelmatyö Tietotekniikan osasto Teknillinen korkeakoulu SOVELLUSALUEEN KUVAUS LiKe Liiketoiminnan kehityksen tukiprojekti Versio: 2.1 Tila: hyväksytty Päivämäärä: 12.12.2000 Lisätiedot TeamCHAMPION TeamCHAMPION wiki.tut.fi/champion
1 TYÖPAJAN ASKELEET 2 Valmistautuminen Alustus Tiimitilanteet Tiimiroolit Tulokset Analysointi Toimenpiteet Yhteenveto VALMISTAUTUMINEN 3 Työpajan luonti Fasilitoija luo tiimiroolityökaluun uuden työpajan. Lisätiedot MAINOSTAJIEN LIITTO KAMPANJAKUVAUS
1/9 KAMPANJAKUVAUS Tähdellä (*) TÄRKEÄÄ 1. Tallenna lomake ensin omalle koneellesi. 2. Täytä tallentamasi lomake. 3. Tallenna ja palauta. Täytä kampanjakuvaus huolella! Kampanjakuvaus on tuomareiden tärkein Lisätiedot Multimodaalisilla ratkaisuilla kohti asiakaslähtöisempiä liikkumisen palveluja. ECOMM 2014 jälkiseminaari 24.9.2014 Jenni Eskola
Multimodaalisilla ratkaisuilla kohti asiakaslähtöisempiä liikkumisen palveluja ECOMM 2014 jälkiseminaari 24.9.2014 Jenni Eskola Liikkumistili kohti yhteiskäyttöisyyttä ja liikkumisen palveluja 23.9.2014 Lisätiedot Fiksulla kunnalla on. Oikeat kumppanit. parhaat palvelut
Fiksulla kunnalla on Oikeat kumppanit & parhaat palvelut Fiksusti toimiva pärjää aina. Myös tiukkoina aikoina. Fiksu katsoo eteenpäin Kuntien on tuotettava enemmän ja laadukkaampia palveluita entistä vähemmällä Lisätiedot Vuoden 2012 toiminnan arviointi
Vuoden 2012 toiminnan arviointi Alatyöryhmien toiminnalliset tavoitteet Liikenneturvallisuus-alatyöryhmän erityistavoitteet Seudullisen liikenneturvallisuussuunnitelman laadinnan saattaminen loppuun ja Lisätiedot FORUM 2015 Palvelusektorin osa-alueita Asiantuntijapalvelut ja Asiakastyytyväisyys 3.11.2015 Risto Pulkkanen, SFS Finlandia-talo, Helsinki
FORUM 2015 Palvelusektorin osa-alueita Asiantuntijapalvelut ja Asiakastyytyväisyys 3.11.2015 Risto Pulkkanen, SFS Finlandia-talo, Helsinki Asiantuntijapalvelut (EN 16775) ja Asiakastyytyväisyys (CEN/TS Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute