Rakas ydinvoima | Kokoomusopiskelijat
Hallitus tuo toivottavasti vielä ennen juhannusta eduskunnalle esityksen kahdesta uudesta ydinvoimaluvasta. Ainut mikä voisi olla vielä hienompaa olisi tietysti esitys kolmesta uudesta ydinvoimaluvasta, mutta palataanpa hetkeksi kevääseen 2002 kun Olkiluoto 3:lle myönnettiin luvat. Vihreät olivat silloinkin hallituksessa ja niin näreissään päätöksestä, että osoittivat seisovansa viimeiseen asti ydinvoimanvastaisen periaatteensa takana ja marssivat ulos hallituksesta. Se oli silloin suoraselkäistä ja heidän oman moraalinsa mukaista toimintaa. Juuri niin tuleekin tehdä, kun huomaa istuvansa hallituksessa, jonka kanssa on täysin eri mieltä painavasta asiasta. Lähtökohtien valossa ulosmarssista ei siis löydy moitittavaa.
Tilanne on nyt toinen kun hallitus esittääkin kahta lupaa yhden sijaan. Ydinvoima-asia oli tietysti esillä jo hallitusohjelmaa laadittaessa, jolloin hallituspuolueilla oli aito mahdollisuus vaikuttaa ohjelman sisältöön. Kuitenkin periaate ydinvoimasta yhtenä energiaratkaisuna pääsi lipsahtamaan vihreiden ohi aina hallitusohjelmaan asti. Nyt kun esitys on tulossa eduskuntaan niin työministeri Anni Sinnemäki osoittaa mieltään hallitusta vastaan, jossa itse istuu. Hän oli mukana ydinvoiman vastaisessa mielenosoituksessa ja sai siitä hyvästä ansaitusti piikkittelyryöpyn oppositiolta. Vihreät eivät sentään marssineet ulos hallituksesta, mitä voidaan pitää merkkinä ydinvoiman vastustamisen hiipumisesta jopa vihreiden joukossa. Edelleen ihmettelen mistä vihreiden ydinvoimavastaisuus oikein kumpuaa, joten täytyy perehtyä heidän väitteisiinsä.
Kuten elinkeinoministeri Mauri Pekkarinenkin eduskunnan kyselytunnilla tähän väitteeseen vastasi, että jos sähköä tuotetaan yli omien tarpeiden ja kun sitä ei pysty varastoimaankaan, niin ilman muuta sitä on silloin kannattavaa myydä naapurimaille.
On itsestään selvää, että mitään resurssia, edes ydinsähköä ei ikinä ole kannattavaa haaskata. Kaikki turha energiankulutus on ilman muuta leikattava pois. Toistaiseksi ydinvoimalla on tuotettu vain sähköä, mutta jos reaktoreita valjastettaisiin kaukolämmön tuotantoon niin päästövähennyksiä saataisiin vielä enemmän.
Totean ensin kansantajuisesti, että ydinvoimaan ei liity riskejä. Ydinvoiman riskit ovat nimittäin vain insinöörien laskettavissa ja ymmärrettävissä. Jos insinööri toteaa todennäköisyyden olevan 10^-24 (ykkönen 24 paikkaa desimaalin jälkeen) niin tavallinen kansalaisen ymmärtää tästä vain sanat ”ydinvoima” ja ”riski”. Itse alkaisin uskoa ydinvoiman olevan riskialtista vasta kun olen kolmena peräkkäisenä lauantaina voittanut lotossa 7-oikein rivillä 1234567, tapahtuma on 274 kertaa todennäköisempi kuin teoreettinen vakavan ydinvoimaonnettomuuden todennäköisyys.
Aamen. Ydinvoima on kestävä energiaratkaisu ja jo pelkkä laitoksen rakentaminen työllistää hurjasti. Lisäksi ydinvoimasta saamillaan katteilla yrityksillä on varaa panostaa uusiutuvien energiamuotojen tutkimus ja kehityshankkeisiin.
Viime syksynä muuton yhteydessä jouduin tekemään uuden sähkösopimuksen. Tein laajan ja kattavan vertailun vain päätyäkseni alkuperäiseen olettamukseeni, että ydinsähkö on edullisinta. Niinpä ostan Vattenfallin täysydinsähköä – sitä edullisinta!
Netissä ydinvoiman vastainen kampanjasivusto kerää äänestyssitoumuksia, niitä on kertynyt rapiat 27 tuhatta kappaletta. Facebookissa Jukka Mutanen lupaa ajaa minikaivurilla Hangosta Kuusamoon, jos yhteisöön liittyy 50 tuhatta fania. Mutasen minikaivurimatka on innostanut reilua 82 tuhatta ihmistä. Mutanen lähtee matkaan kesäkuun ensimmäisenä päivänä samoihin aikoihin kun suomen eduskunta tulee hyväksymään luvat kuudennelle ja seitsemännelle ydinvoimalaitokselle.
Kirjoittaja Eero Rantala on Tuhatkunnan liittohallituksen jäsen.