Tarina leivän historiasta | Elävä arkisto | yle.fi
Julkaistu 09.10.2012 - 14:49 . Päivitetty 20.06.2017 - 14:38
Leipää on siunattu ja kunnioitettu kaikissa kulttuureissa. Kun nälkävuosia oli usein, puhtaista jauhoista leivottua leipää opittiin kunnioittamaan nöyrin mielin. ”Leipä on Jumalan lahja ja maan siunaus!”
Leipävilja on ollut ihmisten ravintona jo tuhansia vuosia. Vehnää ja ohraa viljeltiin aluksi Lähi-idän hedelmällisissä jokilaaksoissa ja Välimeren rantamilla. Sieltä vehnän viljely on levinnyt kaikkialle maailmaan.
Ruis ja kaura tulivat Eurooppaan vasta myöhemmin. Alkujaan ruis olikin rikkaruoho.
Aluksi jyviä vain koottiin ja paahdettiin. Jyviä syötiin sellaisenaan tai jonkinlaisena puurona. Rouheet, jauhot ja leipominen keksittiin myöhemmin.
Viljan merkitys kasvoi maailmanvaltojen myötä ja suurten kaupunkien syntyessä. Viljasta tuli myös vallan väline.
Ruis on ollut varsinkin pohjoisten kansojen vilja, koska ruis kestää hyvin talven ja pakkaset.
Leipä onkin yhä muodossa tai toisessa ruokapöydän perusravintoa. Lähes jokaisella aterialle syödään yhä leipää.
Leipä leipäsein - leivotaan leipää
Talonpoikainen akateemikko Kustaa Vilkuna
Lehmät lypsivät piimää mätäkuussa 1966
Suojaa satosi, pölytä peltosi
Maalla mieli virkistyy
leipävilja leipävilja
pettu pettu
pettuleipä pettuleipä
ruisleipä ruisleipä ruisleipä
Nu bakas rågbrödet helt och hållet av finskt rågmjöl
Det är 15 år sedan det senast var möjligt.
Nu kan finländarna äta rågbröd som är bakat helt och hållet på finskt rågmjöl. Det är 15 år sedan detta senast var möjligt.
Test: Glyfosat i linser från Kanada
Det fanns glyfosat i de gröna linserna från Kanada
Spotlight lät testa tio paket med livsmedel: mjöl, bröd, soja och linser. Spannmål och importerade baljväxter hör till de livsmedel som får innehålla mest av bekämpningsmedlet glyfosat. Och mycket riktigt: Åbo universitet hittade glyfosat i linserna.