Onko lapsi jo luksusta? | Helsingin Uutiset
Onko lapsi jo luksusta?
(PÄÄKIRJOITUS) Historiallisen alhaiseksi romahtanut syntyvyys ei näytä nousevan teemaksi kevään eduskuntavaaleissa sen valtavista taloudellisista ja sosiaalisista seurauksista huolimatta. Suurin syy lienee, että rakentava keskustelu lipeää yleensä repiväksi nokitteluksi.
Tuore virkamiespuheenvuoro Suomea uhkaavasta kestävyysvajeesta todistaa, ettei asiasta kannattaisi riidellä. Suomesta loppuvat hyvinvoinnin maksajat, jos suunta ei muutu.
Keskustelua hankaloittaa se, etteivät tutkijatkaan ole olleet yksimielisiä syntyvyyden laskun syistä. Käsitys siitä, että taantumassa syntyvyys kasvaa, on silti romuttunut viimeistään 2010-luvulla.
Tässä suhteessa vuoden 2008 finanssikriisillä voi olla luultua pidempi varjo. Tutkimuksen mukaan (HU verkko 29.1.) kriisi oli vedenjakaja, jonka jälkeen alle 35-vuotiaiden tulotaso jäi jälkeen vanhemmista ikäryhmistä. Jo aiemmin on todettu, että etenkin naisille vakituinen työ on tärkeä turva, jotta lapsia uskalletaan harkita.
Naisten asemasta työmarkkinoilla on puhuttu paljon, mutta vähemmälle huomiolle ovat jääneet kymmenettuhannet työttömät miehet. He jäävät myös useimmiten lapsettomiksi.
Vielä julkaisemattoman tutkimuksen mukaan jo 44 prosenttia alle 35-vuotiaista miehistä on lapsettomia ja naisillakin luku on 29 prosenttia. Vuonna 1988 luvut olivat 30 ja 19 prosenttia. Muutokset ovat radikaaleja, totesi professori Jani Erola Twitterissä.
Tutkimusten mukaan vanhemmat haluavat, että lapsenhoitovastuu jaetaan entistä tasaisemmin. Toisaalta perheet haluavat itse päättää perhevapaiden käytöstä, eivätkä monien poliitikkojen tarjoamat, naisten työllisyyttä korostavat mallit näytä miellyttävän. Uusimman tiedon mukaan niiden työllisyysvaikutuksetkin ovat pieniä.
Yhtälö on vaikea, kun samaan aikaan kaupungistuvassa Suomessa lapsen kasvattaminen alkaa olla niin kallista, että sitä voi kuvailla pian luksukseksi.
Kuten vanhustenhoidossa, myös perhepolitiikassa kyse on lopulta yhdestä asiasta: rahan kohdentamisesta oikein.