Eva Biaudet, Marianne Heikkilä ja Reetta Räty menivät töihin hakatuiksi maskeerattuina – Finlaysonin video tekee perheväkivaltaa näkyväksi | M&M
Maarit Alkula, 8.3.2019 15:00 MarkkinointiYhteiskunta
Video liittyy Amnestyn sekä Ensi- ja turvakotien liiton Naistenviikko-kampanjaan.
Kolme tunnettua naista meni tällä viikolla Finlayson in aloitteesta työpaikoilleen pahoinpidellyiksi maskeerattuina. Heidän kokemuksensa taltioitiin videolle, joka liittyy Amnestyn sekä Ensi- ja turvakotien liiton Naistenviikko-kampanjaan.
Video muistuttaa parisuhdeväkivallan laajuudesta ja siitä, että Suomi on tilastojen valossa yhä EU:n toiseksi vaarallisin maa naisille. Suomessa on yli 700 000 parisuhdeväkivaltaa kohdannutta naista. Tänään perjantaina alkanut Naistenviikko on Amnestyn Suomen osaston ja Ensi- ja turvakotien liiton yhteinen valtakunnallinen kampanja, jolla kerätään varoja naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiseen työhön.
Päivän ajan väkivallan ulkoisia merkkejä kasvoillaan kantoivat kansanedustaja Eva Biaudet, toimittaja Reetta Räty sekä kansallisen lapsistrategian projektipäällikkö Marianne Heikkilä. Kolmikko raportoi kokemuksistaan videolla tarkoituksenaan tuoda parisuhdeväkivaltaa esille ja yhteiskunnalliseen keskusteluun.
Naistenviikko-kampanjaan yrityskumppanina osallistuva Finlayson halusi toteuttaa kampanjan tueksi oman teon. Finlaysonin luova johtaja Jukka Kurttila kertoo M&M:lle, että idea videon tekemiseen lähti liikkeelle tapaamisesta Amnestyn ja Ensi- ja turvakotien liiton kanssa.
”Faktat ovat pöyristyttäviä. Tuli sellainen olo, että jos 31 prosenttia naisista on kokenut parisuhdeväkivaltaa, miten on mahdollista, ettemme ole kuulleet siitä tämän enempää. Miksi tästä ei puhuta, vaikka sitä tapahtuu joka päivä? Tuli voimaton olo, varsinkin, kun minulla on kaksi tytärtä.”
Finlaysonilla alettiin miettiä, miten yritys voisi auttaa ja nostaa aihetta myös keskusteluun.
“Naisiin kohdistuva väkivalta on yksi maamme vakavimmista ihmisoikeusloukkauksista, jonka vähentämiseksi tehdään aivan liian vähän toimenpiteitä. Tuntuu siltä, että asia yritetään lakaista maton alle. Häpeä taitaa olla liian suuri. Muutos lähtee tosiasioiden tunnistamisesta, ja fakta on se, että me suomalaiset miehet olemme kovia jätkiä hakkaamaan puolisoitamme. Tämä hiljenemisen ja häpeän kierre pitää pysäyttää”, Kurttila sanoo.
Finlayson osallistuu Naistenviikko-kampanjaan myös toimittamalla Ensi- ja turvakoteihin pussilakanoita, lahjoittamalla 10 prosenttia naistenpäivän jälkeisen viikonlopun myynnistä Naistenviikko-kampanjalle sekä kannustamalla asiakkaitaan osallistumaan naisiin kohdistuvan väkivallan vastaiseen työhön.
Video tehtiin nostamaan aihetta näkyviin ja herättämään keskustelua.
”Ajattelimme, että jos ne 31 prosenttia eivät syystä tai toisesta saa ääntään kuuluviin, voisimme yrittää värvätä kampanjaan vaikuttajanaisia. Muistan joskus nähneeni Cannesissa videon, jossa oli hakatuiksi maskeerattuja naisia. Videomme idea on saman tyyppinen”, Kurttila kertoo.
Video on tehty yhdessä Finlaysonin viestintäkumppanin Miltton in kanssa. Kurttilan mukaan se on toteutettu pienellä budjetilla, muutamalla tuhannella eurolla. Video on julkaistu ainoastaan sosiaalisessa mediassa.
Tavoitteena muuttaa Suomi Euroopan turvallisimmaksi maaksi naisille
Naistenviikko-kampanjan tavoitteena on tehdä Suomesta Euroopan turvallisin maa naisille vuoteen 2030 mennessä.
”Tavoitteena on, että vuonna 2030 yksikään nainen ei kuole Suomessa parisuhdeväkivallan seurauksena. Avainasemassa on viestiä väkivallan eri muodoista ja siten tunnistaa ne paremmin. Euroopan turvallisimmassa maassa kaikki, joiden elämää väkivallan pelko varjostaa, uskaltavat hakea apua ja myös saavat sitä”, sanoo Pia Puu Oksanen, sukupuoleen ja seksuaalisuuteen perustuvan syrjinnän asiantuntija Amnestyn Suomen osastosta.
Ensi- ja turvakotien liiton perhe- ja lähisuhdeväkivaltatyön asiantuntijan Johanna Matikan mukaan naisten kynnys hakea apua onkin vuosi vuodelta madaltunut.
”Turvakotipaikkojen lisäksi tarvitaan resursseja, jotta väkivallan uhria voidaan tukea henkisessä toipumistyössä. Koettu väkivalta jättää usein pitkäaikaiset jäljet. Siksi tarvitaan lisää esimerkiksi maksuttomia matalan kynnyksen avopalveluita, joissa väkivaltaa kokenutta auttaa koulutettu ammattilainen”, Matikka sanoo.