Suomen taideviennissä on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia - Yrittäjä - Ilta-Sanomat
Taiteilija Vesa Kivisen teokseen on kätketty symboliikkaa kuten mayakalenteri. (KUVA: Vesa Kivinen)
Julkaistu: 15.10.2013 6:05 , Päivitetty: 16.10.2013 12:12
Suomalainen taidevienti on pientä, mutta mahdollisuuksia on. Vesa Kivisellä on Bollywood-tähti Veena Malikin kanssa tehdyt teokset valmiina. Teoksiaan Kivinen pyrkii myymään täysin uudella hinnoittelulla.
Uskoisitko, jos joku kertoisi keksineensä täysin uuden hintamekanismin taiteelle? Hintamekanismin, jonka taustalla olisi Occupy Wall Street -ideologiaa, intialainen kansantaru shakista ja riisistä sekä halu muuttaa maailmaa. Taiteilija Vesa Kivinen väittää nimittäin keksineensä sellaisen.
Teknologia ei rajoita Kivisen teosten myyntiä. Sen sijaan hän on luonut itse omat rajoitteensa.
Kivinen myy taideteoksiaan yksi kerrallaan. Ensimmäisen vedoksen hän myy esimerkiksi 10 000 eurolla. Vain jos ensimmäinen teos menee kaupaksi, hän myy toisen vedoksen. Sen hinta on 20 000 euroa.
Näin taideteosten myynti etenee. Uuden vedoksen hän tilaa ainoastaan, jos edellinen on mennyt kaupaksi. Hinta kaksinkertaistuu jokaisen vedoksen jälkeen. Vedoksia ei rajoita mikään muu kuin hinnan kaksinkertaistuminen joka vedoksen jälkeen.
– Halusin ottaa hinnoittelun omiin käsiini, Kivinen perustelee.
Hinnoittelumekanismiin sisältyy Kivisen mukaan kritiikkiä nykyistä rahajärjestelmää, kerskakulutusta ja nykytaiteen hintakuplaa kohtaan.
Suurimman riskin mutta myös mahdollisen onnistumisen kantaa taiteilija itse, hän sanoo. Ostaja saa sen sijaan joko ainutlaatuisen työn halvalla tai jos taideteoksia menee kaupaksi, ensimmäisen vedoksen arvo nousee jatkuvasti.
"Voi olla
markkinointikikka"
Taidemarkkinat ottavat käyttöön sen hinnoittelumallin, joka toimii parhaiten käytännössä, taidemarkkinoiden asiantuntija Pauliina Laitinen-Laiho sanoo. Esimerkiksi jälkimarkkinoilla taidetta myydään huutokaupassa englantilaisen mallin mukaan: hinta nousee huudettaessa.
– Nykytaiteilija voi hinnoitella miten tahansa, esimerkiksi senttimetrin mukaan. Mutta keräilijät ostavat taiteensa laadun mukaan, Laitinen-Laiho kertoo.
Vesa Kivisen taide tai hinnoittelumekanismi eivät ole Laitinen-Laiholle ennestään tuttuja. Taidekaupassa kysymys on lopulta siitä, kuka saa teoksiaan myytyä.
– Erikoinen hinnoittelumekanismi voi olla markkinointikikka, Laitinen-Laiho arvelee.
Suomalainen nykytaide
Taiteen myynnissä on ensisijaisesti kyse laadusta ja suhdanteesta mutta myös sosiaalisista verkostoista. Lisäksi teosten pitää saada uskottavuutta, ja niiden pitää jäädä jollain lailla taidehistoriaan.
– Jos taiteilija ei itse ole hyvä myymään teoksiaan, sitten hänellä pitäisi olla hyvä galleristi. Taiteilija saa uskottavuutta, jos museot ja keräilijät ostavat teoksia, Laitinen-Laiho sanoo.
Kokeneet keräilijät eivät maksa teoksista ylihintaa. Sen vuoksi Laitinen-Laiho suhtautuu skeptisesti Kivisen hinnoitteluun.
Nykytaiteen ongelma on, että vasta aika testaa teosten arvon kestävyyden. Taidekupla voi pompauttaa hinnat pilviin, mutta jälleenmyyntiarvo saattaa romahtaa tai säilyä. Suomalaisilla nykytaiteilijoilla on kuitenkin etu: suomalaisuus.
– Suomalainen nykytaide on todella tasokasta kansainvälisesti. Ulkomailla tunnetaan hyvin suomalainen video- ja valokuvataide. Kuvataide on suomalainen vientituote, Laitinen-Laiho sanoo.
Yksi suomalaisen taideviennin kipukohta on suomalaisten taideagenttien puute, Opetus- ja kulttuuriministeriön taideyksikön neuvotteleva virkamies Hannele Lehto sanoo. Veroeurot valuvat ulkomaille, kun taiteilijat tekevät yhteistyötä ulkomaisten agenttien kanssa.
– Kotimarkkinat on välttämätön ehto taideviennille, mutta kulttuuritaloudessa vienti on väistämätön osa, koska Suomi on pieni ja markkinoita pitää etsiä muualta.
Taideviennin arvo on vuosittain enintään muutamia miljoonia euroja, Suomen Taiteilijaseuran toiminnanjohtaja Petra Havu arvio. Tarkkoja lukuja ei ole. Taiteen myynti ja vienti on pirstaleista, ja ison osan suomalaistaiteilijoiden teoksista myyvät ulkomaiset galleristit.
Lehdon mukaan Suomessa on paljon lahjakkuutta ja siksi potentiaalia taideviennin kasvattamiseen. Tulevaisuudessa näin ei välttämättä ole, kun yleissivistävän koulun taideopinnoista on karsittu.
– Taideyliopistot ovat valittaneet viime vuosina, että sinne tulevien opiskelijoiden perustaidot ovat heikommat kuin aiemmin ja että he joutuvat opettamaan perusasioita ja alkeita, Lehto sanoo.
Vientimarkkinana
Intia?
Vesa Kivistä tunnetumpi on hänen mallinsa, Bollywood-näyttelijä Veena Malik, joka on herättänyt ristiriitoja uskonnollisessa Pakistanissa.
Kivisen Artevo-teoksissa Malik esiintyy vartalomaalattuna ilman vaatteita. Kuuden teoksen sarjaan on kätketty filosofiaa, erilaisia maailmankatsomuksia ja Malikin henkilökohtaisia kokemuksia.
Artevo-teokset eivät ole halpoja tehdä. Rahapulan vuoksi Kivinen ei ole vielä tulostanut Malikin kanssa tekemäänsä pääteosta. Taiteilijan tavoitteena on viedä teokset Intiaan, jossa kysyntä voi olla Suomea suurempaa.
Kivinen on onnistunut myymään aiemmista töistään kolme kertaa sarjan kakkosvedoksen, eli kolme hänen työtään ovat kaksinkertaistaneet hintansa. Tositestiin Kivisen hinnoittelumekanismi ei ole vielä joutunut.
Taulukauppa käy: Warholista maksettiin 27 miljoonaa
Moderni taide menee kaupaksi jopa kaksi kertaa paremmin hinnoin kuin viime vuoden keväänä. Torstaina myytiin muiden mukana monta Andy Warholin työtä. 13.5.2011 7:42 Lue lisää ›
Heidät revitään käsistä: Tulkaa töihin!
Pula osaajista on kärjistynyt joillain aloilla niin pahaksi, että osa vastavalmistuneista revitään jo käsistä. Heillä on varaa valita parhaimmat paikat päältä. Katso minkä alan osaajilla on nyt parhaat mahdollisuudet saada työpaikkoja – kysyntää on sekä ammattilaisista että korkeakoulutetuista – ja kenelle työn saanti on vaikeinta. 10.6.2011 6:01 Lue lisää ›
Luvut puhuvat puolestaan: Taide kasvattaa taloutta
Britannian kulttuuriministeri Maria Miller on onnistunut säästämään maan taidesektorin suurelta leikkausohjelmalta. Ratkaisu pohjasi uuteen tutkimukseen, joka osoittaa taiderahoituksen tuovan yhteiskunnalle tuloja. 17.7.2013 11:28 Lue lisää ›
Louis Vuitton esittelee suomalaistaidetta Tokiossa
Awakening. Voisiko olla elegantimpaa tai hienovireisempää nimeä näyttelylle, jonka takana on ranskalainen, matka-arkkuja ja -laukkuja vuodesta 1854 valmistanut muotiyritys? 19.6.2012 11:48 Lue lisää ›
Näille kesäkirjoille ajatteleva ihminen ei voi sanoa ei
Listasimme luovalle luokalle kymmenen vastustamatonta kesäkirjaa. 8.7.2012 8:06 Lue lisää ›
Yritys kopioi – entä sitten?
Marimekon kopiotapauksista on noussut kauhea kohu, mutta miksi? Onko kopiointi oikeasti tavatonta, vai käyttävätkö suunnittelijat yleensäkin toisten töitä omiensa pohjana? 2.10.2013 6:05 Lue lisää ›