KOY Uusi Lastensairaala. Uusi lastensairaala 2017 HANKESUUNNITELMA - PDF
KOY Uusi Lastensairaala. Uusi lastensairaala 2017 HANKESUUNNITELMA
Download "KOY Uusi Lastensairaala. Uusi lastensairaala 2017 HANKESUUNNITELMA 17.3.2014"
1 KOY Uusi Lastensairaala Uusi lastensairaala 2017 HANKESUUNNITELMA
2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto Hankkeen tavoitteet Maailman paras sairaala lapsille ja heidän auttajilleen mittariston kehittäminen Potilasryhmien lääketieteelliset prosessit Lapsen kokemus ja perheen kokemus Sairaala työpaikkana Suorituskyky/tehokkuus, turvallisuus, toimintavarmuus, muuntojoustavuus, energiatehokkuus Tehtävä, rooli yhteiskunnassa Mittaristo Tuottavuustavoitteet Hankesuunnittelun lähtökohdat ja hankkeen perustelut Lastensairaalan yleiskuvaus Projektiorganisaatio ja vastuut Uuteen lastensairaalan siirtyvien yksiköiden nykyinen toiminta Vuodeosastotoiminta Pediatrian osastot Lastenkirurgiset osastot Lastenneurologiset osastot Huuli-suulakihalkiokeskuksen (Husuke) vuodeosastotoiminta Lastenklinikan leikkaus- ja anestesiatoiminta Muu leikkaus- ja anestesiatoiminta (joka siirtyy uuteen lastensairaalaan) Tehohoito Päivystyspoliklinikka Ajanvarauspoliklinikka Lastenklinikan muu polikliininen toiminta Muu siirtyvä polikliininen toiminta Päiväsairaala Kotisairaala Opetus- ja tutkimustoiminta Kuvantaminen Kliininen neurofysiologia Leikki- ja nuorisotoiminta Sairaalakoulu Lastenpsykiatrinen toiminta Uudisrakennukseen sijoittuva toiminta ja tilatarve Uuden lastensairaalan toiminnan kysyntäennusteet vuonna Uuden lastensairaalan keskeisten toiminnallisten tilojen laskenta Vuodeosastojen sairaansijat Tehohoitopaikat Leikkaussalitoimenpiteet Päiväsairaalahoito Päivystyspoliklinikka Ajanvarauspoliklinikka Vuodeosastot Vuodeosasto1: kardiologia, ortopedia ja silmä-korva-hammaspostoperatiiviset potilaat Vuodeosasto 2: pienten kirurgia, lastenneurologia ja Video-EEG, Husuke, neurokirurgia 40 2/91
3 Vuodeosasto 3: infektio, gastrokirurgia, urologia, yleispediatria- ja kirurgia Vuodeosastojen sairaansijat Immunosuppressioyksikkö Leikkaus- ja anestesiatoiminta Tehohoito Päivystyspoliklinikka Ajanvarauspoliklinikka Liikuntasali ja kuntosali Opetus- ja tutkimustoiminta Diagnostiikka Laboratorio Kuvantaminen Kliininen neurofysiologia Toimistotilat Leikki- ja nuorisotoiminta Sairaalakoulu Opetuskeittiö Vanhempien tilat Päivystäjien tilat Tukipalvelut HUS-Desiko Ruokahuolto Ravioli Äidinmaitokeskus Ravioli HUS-Apteekki Uudenmaan sairaalapesula HUS-Logistiikka HUS-Tietohallinto Peruskorjattavaan lastenklinikan rakennukseen sijoittuvat tilat Henkilöstö Tilaratkaisut ja niiden tekninen toteutus Tilaratkaisun suuntaviivoja Logistiikka Rakennustekniset työt LVIA-tekniikka Sähkö- ja teletekniikka Kiinteät sairaalalaitteet Energiatehokkuus suunnitteluratkaisuissa Tilajärjestelyt työmaanaikana ja väistötyöt Maanrakennus- ja louhintavaiheen tilapäisjärjestelyt Rakentamisen aikaiset tilapäisjärjestelyt Häiriöt työmaan aikana Kustannusarvio ja kustannusohjaus Kustannusarvio Kustannusohjaus Aikataulutavoitteet Hankkeen toimintakuluvaikutukset /91
4 4/91
5 1. Johdanto Vuonna 1946 valmistunut HYKSin Lastenklinikka on vuosikymmenien saatossa muodostunut sairaalaksi, jonka vastuulla on monien vakavien ja monimutkaisten lastensairauksien hoito koko Suomessa. Samalla sairaala vastaa suuresta osasta pääkaupunkiseudun lasten sairaanhoitoa. Lastenklinikan toiminnalliseen kokonaisuuteen kuuluu myös Lastenlinnan sairaala. Jo vuosikymmenien ajan on tiedetty, että lääketieteen nopea kehittyminen, teknistyminen ja pääkaupunkiseudun väestönkasvu johtavat lisääntyviin ja uudenlaisiin tilatarpeisiin. Sekä Lastenklinikan että Lastenlinnan tekninen kunto on myös asteittain huonontunut ikääntymisen seurauksena. Lastenklinikan yleissuunnitelman päivityksessä ( ) todettiin että aiempi, jatkuvaan peruskorjaamiseen perustuva toimintamalli, ei riitä turvaamaan lastensairaalan tulevaisuutta. Syksyn 2011 aikana toteutettiin HUS konsernihallinnon toimeksiannosta Uuden lastensairaalan tarveselvitys. Tässä selvityksessä tutkittiin vaihtoehtoisia tapoja järjestää lasten erikoissairaanhoidon palvelut HYKSissä huomioiden samalla Lastensairaalan valtakunnalliset vakiintuneet vastuut. Tarveselvityksessä analysoitiin HYKSin lastensairauksien toiminta vuoden 2010 osalta yksityiskohtaisesti ja esitettiin palvelujen tuotantotarve-ennuste vuodelle Kysynnän ennustettiin kasvavan osittain väestökehitystä nopeammin seuraavasti; päivystys 10 %, elektiivinen poliklinikkatoiminta 14 %, vuodeosastopäivät 10 %, kirurgiset toimenpiteet (ml. päiväkirurgia) 30 % sekä päiväsairaala 234 %. Hoitojen keskittämisen suhteen päädyttiin vaihtoehtoon, jossa HYKSin lasten somaattisen erikoissairaanhoidon toiminnot olisivat keskitettynä uusiin tiloihin Lastenlinnassa, Lastenklinikalla, Iho- ja allergiasairaalassa, HUSUKEssa sekä Silmä- ja korvasairaalassa hoidettavien lasten osalta. Tarveselvitys totesi uuden lastensairaalan kiireellisen rakentamisen välttämättömäksi sekä määritti ensisijaiseksi rakennuspaikaksi Naistenklinikan ja Lastenklinikan välisen alueen, vaikka paikalta voitaisiin joutua purkamaan olemassa olevia hallinto- ja logistiikkatiloja. Hanke on sittemmin suunnittelun osalta edennyt hankeselvityksen tekemiseen, jossa on edetty toiminnallisten prosessien pääpiirteittäiseen suunnitteluun huomioiden samanaikaisesti HUS konsernin teettämä alueen alustava arkkitehtisuunnittelu (massoitusvaihtoehtoja kaavoituksellisten reunaehtojen valossa). Maaliskuussa 2013 valmistuneessa hankeselvityksessä on päädytty mm. neljän osastoblokin muodostamiseen, uuteen heräämötoiminnan järjestämismalliin sekä monitoimipoliklinikan kokonaisuuteen. Hankeselvitys totesi uusilla tiloilla saavutettavien tuotannon tehostamismahdollisuuksien merkitsevän sitä, että tarveselvityksessä linjatut tulevat tuotantovolyymit voidaan toteuttaa ilman kokonaishenkilöstön muutosta. Hankeselvityksessä myös luovuttiin iho- ja allergiasairaalan toimintojen tuomisesta sairaalan yhteyteen sekä tunnistettiin toimintoja, jotka sijoitettaisiin uuden rakennuksen välittömään läheisyyteen vanhan Lastenklinikan peruskorjattuihin tiloihin. 5/91
6 Vuodesta 2009 (yleissuunnitelman päivitys) lähtien on perheiden, henkilöstön, asiantuntijoiden, sairaanhoitopiirin johdon ja poliittisten päättäjien joukossa asteittain voimistuen syntynyt yksimielisyys uuden lastensairaalan kiireellisestä tarpeesta. Samanaikaisesti sairaanhoitopiirin koko rakennuskannan laaja-alainen vanhentuminen ja siitä johtuvat investointitarpeet ovat kuitenkin muodostuneet esteeksi rakentaa uusi lastensairaala HUSin omana hankkeena tilanteen edellyttämällä nopeudella ja laajuudella. Uhkana on ollut lastensairaanhoidon tason aleneminen niin hoidon, tutkimuksen kuin opetuksenkin osalta. Vakavassa tilanteessa on oma-aloitteisesti kehittynyt kansalaisaktiivisuutta, joka on johtanut Uusi Lastensairaala 2017 nimisen tukiyhdistyksen syntyyn kesäkuussa Tukiyhdistykseen on liittynyt joukko laaja-alaisesti yhteiskunnallisesti verkostoituneita ja asiaan sitoutuneita kansalaisia organisoimaan laajamittaisen kansalaiskeräyksen sairaalan rahoituksen avuksi. Tukiyhdistyksen piirissä syntyneen aloitteellisuuden ja eräiden, muun muassa lääketieteellistä tutkimusta tukevien, säätiöiden halukkuuden tuloksena on perustettu Stiftelsen Nya Barnsjukhusets Stöd - Uuden Lastensairaalan Tukisäätiö (Säätiö). Säätiön tarkoituksena on edistää lastenlääketieteen alaan liittyvää tutkimusta, koulutusta ja kehitystyötä sekä erikoistumista lastenlääketieteeseen ja lastenlääketieteen harjoittamista ensisijaisesti perustamalla ja ylläpitämällä tähän tarkoitukseen soveltuvia laitoksia ja edistämällä lastenlääketieteellistä tutkimusta. Säätiö on perustanut Uuden Lastensairaalan rakennuttamista varten Kiinteistöyhtiön sekä valinnut kilpailutuksen perusteella rakennuttajakonsultin (Sweco PM Oy) ja suunnittelutoimistot. Arkkitehti- ja pääsuunnittelijapalveluista vastaa ryhmittymä Arkkitehtitoimisto Sarc Oy ja Arkkitehtiryhmä Reino Koivula Oy. Toiminnallinen suunnittelu on jatkunut koko ajan HUS lastensairaalan toimesta. Hankkeen projektinjohdossa, suunnittelussa ja toteutuksessa hyödynnetään innovatiivisella ja tarkoituksenmukaisella tavalla viimeisintä teknologiaa. Suunnitteluratkaisut lukitaan tarvittavina kokonaisuuksina oikea-aikaisesti hankkeen suunnittelun ja toteutuksen edetessä. Hankinta- ja toimintarajat huomioidaan säätiön ja HUSin yhteisesti tekemän hankintaraja-asiakirjan mukaisesti. Tämä hankesuunnitelma asettaa tavoitteen jatkosuunnittelulle ja toteutukselle, määrittäen toiminnan sisällön, hankkeen laajuuden sekä budjetin. Säätiön ja HUSin yhteinen näkemys hankkeen kustannusarviosta on ollut 160 miljoonaa euroa perustuen vuoden 2012 rakentamisen hintatasoon Helsingissä. Hankkeen rahoitus perustuu valtion avustukseen 40 miljoonaa euroa, HUSin lahjoitukseen 40 miljoonaa euroa, yleiseen rahankeräykseen 30 miljoonaa euroa sekä vieraan pääoman rahoitusosuuteen 50 miljoonaa euroa. Yllä mainitun kustannusarvion lisäksi hankkeeseen on sovittu lisättäväksi 100 maanalaista pysäköintipaikkaa vierailijoille. Kustannusarvio pysäköinnille on 5 miljoonaa euroa ja sen säätiö kattaa nostamalla varainkeräyksen tavoitetta samalla määrällä. 6/91
7 2. Hankkeen tavoitteet HUS:n strategiassa vuosille visio on, että HUS on kansainvälisesti korkeatasoinen, uutta tietoa luova sairaalaorganisaatio, jossa potilaiden tutkimus ja hoito on laadukasta, oikea-aikaista, turvallista ja asiakaslähtöistä; ja jossa palvelutuotanto on kilpailukykyistä ja sairaalat ja yksiköt tarjoavat haluttuja työpaikkoja. HUS:n ja sen osana uuden lastensairaalan ydintehtävä on järjestää ja tuottaa jäsenkuntiensa väestölle ja säädösten ja sopimusten mukaisesti myös jäsenkuntiensa ulkopuolelle erikoissairaanhoidon palveluita. Tutkimus- ja hoitokäytäntöjen tulee olla vaikuttavia ja näyttöön perustuvia. Hoidon tuloksia tulee arvioida systemaattisesti ja verrata muihin sairaaloihin sekä Suomessa että kansainvälisesti. Korkean lääketieteellisen ja hoidollisen laadun lisäksi tärkeää on potilaan myönteinen kokemus palvelutapahtumasta. Uusi lastensairaala tulee säilymään osana HYKS:n Meilahden kampusta, jolloin se käyttää samaa infrastruktuuria ja toimii yhteistyössä muiden erikoisalojen ja tukipalvelujen kanssa. Tavoitteena on toteuttaa mahdollisimman hyvässä integraatiossa Meilahden kampukseen toimiva kokonaisuus, joka huomioi lasten erikoissairaanhoidon erityispiirteet ja lasten sairauksien eri alojen tutkimuksen ja opetuksen. Uuden lastensairaalan rakennuttavan tukisäätiön tavoitteena on rakentaa maailman paras lastensairaala. Tämä tukee saumattomasti HUS:n strategisia tavoitteita. Kun lastensairaala toimii myös yliopistollisena yksikkönä, erikoisalojensa kliinistä tutkimusta tehden sekä yliopistonsa lääketieteelliseen perustutkimustoimintaan integroituneena, korostuu myös tutkimuksen ja opetuksen keskeinen asema HUS:n yhtenä peruskivenä. Lastensairaala on tällöin myös lastenlääketieteellisen opetuksen keskus, joka monin tavoin palvelee suppeampien erikoisalojen opetuksessa myös koko maata ja herättää myös opetuksen suhteen kansainvälistä mielenkiintoa. Tutkimuksen ja opetuksen laaja kokonaisuus on sisällytetty alla olevissa suunnittelun näkökulmissa lääketieteellisten prosessien kokonaisuuteen. Sairaalan suunnittelua ja tavoitteita arvioidaan seuraavien näkökulmien kautta: 1. Potilasryhmien lääketieteelliset prosessit 2. Lapsen kokemus 3. Perheen kokemus 4. Sairaala työpaikkana 5. Suorituskyky/tehokkuus 6. Turvallisuus 7. Toimintavarmuus 8. Muuntojoustavuus 9. Energiatehokkuus 10. Tehtävä/rooli yhteiskunnassa Jokainen suunnitteluratkaisu (toiminnallinen, tekninen, visuaalinen) tullaan arvioimaan näiden näkökulmien valossa. 7/91
8 2.1. Maailman paras sairaala lapsille ja heidän auttajilleen mittariston kehittäminen Potilasryhmien lääketieteelliset prosessit Uuden lastensairaalan lääketieteellisiin prosesseihin sisältyvät kaikkien sairaalassa tutkittavien ja hoidettavien potilasryhmien lääketieteellinen diagnostiikka ja hoito, hoitotyö sekä lastentauteihin liittyvä lääketieteellinen ja hoitotieteellinen tutkimus ja opetus. Nykyaikaisen sairaalatoiminnan laadun, turvallisuuden ja vaikuttavuuden arvioinnissa ja mittaamisessa kaikki nämä elementit on oltava mukana. Tuotettujen suoritteiden, kuten poliklinikkakäyntien, vuodeosastojaksojen ja leikkausten määrät ja kustannukset tuottavat tärkeää tietoa, mutta eivät enää riitä sairaalan toiminnan laadukkaassa arvioinnissa. Tarvitaan systemaattinen mittaristo laadun, turvallisuuden ja vaikuttavuuden monipuoliseksi arvioimiseksi. Tällaista ei toistaiseksi ole ollut Suomen julkisessa terveydenhuollossa käytettävissä. Uuden lastensairaalan lääketieteellisten prosessien arvioinnissa on päädytty käyttämään metodologiaa, joka mittaa 1) sairaalan rakenteellisia resursseja, esim. henkilökunnan kompetenssi ja kyvykkyydet, käytettävissä olevat teknologia- ja muut erityispalvelut, 2) hoitoprosesseja, esim. infektion ehkäisyohjeet ja -ohjelmat ja sitoutuminen parhaisiin hoitokäytäntöihin, ja 3) hoidon tuloksia, kuten potilaiden eloonjääminen, infektiot ja hoidon sivuvaikutukset ja komplikaatiot. Tähän tarkoitukseen sopiva metodologia on esimerkiksi yhdysvaltalaisen ResearchTriangle Institute (RTI) Internationalin kehittämä sairaaloiden yksityiskohtaiseen raportointiin ja siihen liittyvään pisteytykseen perustuva menetelmä. Parhaiden sairaaloiden ranking-lista on vuosittain julkaistu U.S. News and World Reportissa: Best Children s Hospitals ranking. (http://www.usnews.com/pubfiles/bch_methodology_ pdf) Tämän metodologian pohjalta modifioidaan Suomen oloihin soveltuva kriteeristö, joka muodostaa pohjan paitsi lääketieteellisten prosessien arvioinnille niin myös uuden lastensairaalan suunnittelun tavoitteiden määrittelylle kohti toiminnan erinomaisuutta maailman parasta lastensairaalaa. Kriteeristön modifiointi vaatii myös HUS:n konsernitason osallistumista, koska samanlaisia tarpeita on myös muilla HUS:n uusilla sairaaloilla, ja yllämainitun kriteeristön lisäksi on olemassa muita sairaaloiden akkreditoinnin ja laatuarvioinnin kriteeristöjä. Tätä kirjoitettaessa on käynnistetty HUS-kehitys- ja hankejohdon kanssa työskentely HUS:ssa käyttöön otettavan mittariston päättämiseksi vuoden 2014 aikana. Tässä mittaristossa tulee huomioitavaksi myös Suomen lainsäädännön vaatimukset; esim. terveydenhuoltolaki, päivystysasetus ja hoitotakuun asettamat vaatimukset ja aikarajat. RTI-menetelmässä käytetyt rakenteelliset mittarit kaikille lastensairauksien erikoisaloille: potilasvolyymit hoitaja-potilas-suhde kliiniset tukipalvelut useille eri erikoisaloille (esim. tehohoitopalvelut, geenidiagnostiikka, pediatriset anestesia- ja kivunhoitopalvelut) kliinisen tutkimuksen toiminnot laadun parantamisen toiminnot sähköisen sairauskertomusjärjestelmän toiminnallisuudet magneettisairaalastatus 8/91
9 erikoisala-spesifiset kliiniset erityispätevyydet ja diagnostiikkaan ja hoitoon liittyvät modernit teknologiat erikoisala-spesifisen henkilöstön määrä ja kompetenssi (esim. lastentautien suppeat spesialistit) erikoisala-spesifiset tautiryhmäkohtaiset hoito-ohjelmat suppeiden erikoisalojen koulutusohjelmat potilaille ja perheille tarkoitetut erityispalvelut vanhempien ja perheiden mukanaolo esim. neuvoa antavissa komiteoissa Hoitoprosesseihin liittyvät mittarit: erikoisala-spesifiset parhaat käytännöt (Best practices) infektioiden torjuntatoimet ja ohjelmat sairaalan maine avohoidossa toimivien spesialistien keskuudessa Hoidon tuloksiin liittyvät mittarit: septisten sairaalainfektioiden määrä elinsiirtojen onnistuminen haittatapahtumien määrä leikkaushoitojen tulokset Lapsen kokemus ja perheen kokemus Nykyaikaisen lasten sairaalahoidon normeja kuvaavat pohjoismaisen NOBAB:n (Nordiskförening för sjukabarnsbehov) standardit muodostavat perustan lapsen ja perheen huomioimiselle sekä sairaalan suunnittelussa että kaikissa lääketieteellisissä prosesseissa. Vaikka kyseessä on YK:n lastenoikeuksien julistukseen perustuva ja siten juridista suojaa Suomessa nauttivien subjektiivisten oikeuksien lista, nämä oikeudet toteutuvat eri tilanteissa eriasteisesti. Perheen ja lapsen kokemuksen yhtenä mittaristona kehitetään Lastensairaalassa palautekysely, jonka avulla voidaan mittaroida lasten oikeuksien toteutumista sairaalahoidossa. Raportoitujen haittatapahtumien (lasten oikeuksien toteutumattomuus) määrä ja laatu jatkuvana palautemekanismina muodostaa perheen kokemus mittariston tärkeimmän osan. Pienten lasten osalta sama mittaristo toimii lapsen kokemus mittaristona. Lasten sairaalahoidon standardit (NOBAB Nordisk förening för sjukabarnsbehov) 1. Sairaalahoitoon ottaminen (sairaalaan vain kun ei muuta vaihtoehtoa) 2. Lapsen oikeus vanhempaan kaikissa hoidon vaiheissa 3. Vanhempien läsnäolon turvaaminen (yöpymismahdollisuus) 4. Tiedottaminen (lapsella ja vanhemmilla oikeus saada tietoa) 5. Yhteispäätös (hoitoon liittyvissä asioissa) 6. Hoitoympäristö (lapsia ei hoideta aikuisosastolla) 7. Normaalikehityksen tukeminen (leikki, koulu, sisustus) 8. Lastensairaanhoitoon sopiva henkilökunta 9. Hoidon jatkuvuus 10. Loukkaamattomuus (hienotunteisuus, yksityisyys) 9/91
10 Vaikka terveydenhuollon alueella on vahvasti tunnistettu tarve toimialan ja palvelujen asiakaslähtöiselle kehittämiselle, on terveydenhuollon organisaatioilla ollut käytössään vain vähän välineitä ja vakiintuneita käytänteitä asiakas- ja potilaskokemustiedon keräämiseksi ja analysoimiseksi. Kokemus on tyytyväisyyttä laajempi ja kokonaisvaltaisempi asia, ja sen ymmärtäminen on avain nykyistä potilasystävällisemmän ja potilaskeskeisemmän terveydenhuollon palvelusuunnittelussa. Tekemällä kokemustieto näkyväksi tuodaan potilaiden ääni kuuluviin ja tätä kautta tuetaan nykyisten palvelujen kehittämistä potilaslähtöisemmiksi ja tarpeita vastaaviksi. Lisäksi kokemusten pitkäaikaisen mittaamisen avulla voidaan arvioida muutoshankkeiden vaikuttavuutta ja vaikutuksia. Potilaskeskeisyys ja hyvä käyttäjäkokemus on otettu uuden lastensairaalan toiminnallista suunnittelua ohjaaviksi keskeisiksi periaatteiksi ja tavoitteiksi. Lapsen ja perheen kokemuksen mittaamiseen, seuraamiseen ja hyödyntämisen tueksi uuden lastensairaalan suunnittelussa ollaan aloittamassa erillinen (mutta koko hankkeeseen integroitava) tutkimushanke yhdessä Aalto-yliopiston tutkijoiden (Strategisen käytettävyyden tutkimusryhmä, TKK) kanssa. Tämän yhteistyön tavoitteena on mm. kehittää ja hyödyntää potilaskokemusmittaristoja ja mittausmenetelmiä (sisältäen sähköisiä välineitä) sairaalasuunnittelu- ja rakennushankkeen vaikuttavuuden ja vaikutusten seurantaan muutosvaiheessa. Lisäksi tavoitteena on kehittää konsepteja ja prototyyppejä sairaalakäyntiin liittyvistä sähköisistä palveluista: uudet vertaistuen sähköiset palvelut, monipuoliset sähköiset asiointipalvelut ennen ja jälkeen sairaalavierailun, sairaalan palveluprosessia tukevat sähköiset palvelut (esim. opastus, informointi, vuorovaikutus henkilöstön ja potilaiden välillä). Aalto-yliopiston yhteistyönä (Design Factory, TKK) on käynnissä myös sairaalan mallitilahanke, jossa pyritään löytämään potilaiden ja omaisten näkökulmat huomioivia käytännön ratkaisuja potilastilojen suunnittelulle Sairaala työpaikkana Sairaalan kaikkien työntekijöiden työhyvinvointi ja -viihtyvyys ovat keskiössä sairaalaa työpaikkana arvioitaessa. Kun suunnittelun yhtenä lähtökohtana on potilaskeskeisyys, on olennaisen tärkeää varmistaa yhteistoiminnallisen ja osallistavan suunnittelun keinoin myös sairaalan työntekijöiden hyvinvointi ja työolojen kehittyminen toiminnallisen muutosprosessin mukana. HUS:ssa käytössä oleva vuosittainen työolobarometri toimii perustana työntekijöiden työhyvinvoinnin mittaroinnissa ja sen kehittämisessä. 10/91
11 Uuden lastensairaalan ja HUS- osaamiskeskusorganisaation suunnitelmiin sisältyy toimintaperiaatteiden sekä organisaatiorakenteiden osalta pyrkiä ns. magneettisairaalamallin toteuttamiseen. Magneettisairaalalla tarkoitetaan sairaalaa, jolle on myönnetty virallinen kansainvälinen Magneettisairaalastatus ANCC:n (American NursesCredentialing Center) toimesta. Magneettisairaalastatus on siis mittaus-tulos tämän laatujärjestelmän määrävälein suoritettavassa auditoinnissa on 14 hoidon laadukkuutta ja vaikuttavuutta kuvaavaa avaintekijää (magneettivoimaa). Näistä 14 Magneettisairaaloita määrittelevistä avaintekijöistä on v muodostettu viitekehys Magneettisairaalastatusta haettaessa ryhmiteltynä viiteen keskeiseen vetovoimatekijään: transformatiivinen johtajuus, rakenteellinen voimavaraistuminen, esimerkillinen ammatillinen toiminta, uusi tieto, innovaatiot, ja kehittäminen ja empiiriset tulokset. Näiden vetovoimatekijöiden ympärille kehitetään toiminnan mittareita mittaamaan sairaalan toimintaa kaikilla organisaation tasoilla, koskien koko sairaalan toimintaa ja henkilökuntaa. Magneettisairaalastatuksen saaminen edellyttää toiminnan arviointia mm seuraavien kriteereiden mukaan: Hoitotyön rakenteen, prosessien ja erityisesti potilaan hoidon tulosten arviointi Hoitohenkilöstön saatavuuden arviointi Henkilökunnan osallistuminen laadun ja turvallisuuden ongelmien ratkaisuun ja päätöksentekoon Hoitotyön arvostus magneettiorganisaatiossa on yhteydessä potilaan hoidon laatuun ja turvallisuuteen Suorituskyky/tehokkuus, turvallisuus, toimintavarmuus, muuntojoustavuus, energiatehokkuus Otsikossa lueteltuihin tavoiteaiheisiin liittyy sekä toiminnallisia että teknisiä kriteerejä. Näiden tavoiteaiheiden sisältö ja laatumittarit tarkentuvat sovitun aikataulun mukaisesti kevätkaudella Tehtävä, rooli yhteiskunnassa Uudella lastensairaalalla on vastuidensa ja osaamisprofiilinsa takia merkittävä rooli yhteiskunnassa myös lasten erikoissairaanhoidon palvelutuotannon ulkopuolella. Siihen liittyy tärkeä asiantuntijarooli lastensairauksista tiedottamisessa ja sairauksien ehkäisyssä. Käynnissä oleva sosiaali- terveydenhuoltopalvelujen uudistus liittyy myös lastensairaalaan erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon tiivistyvän kumppanuuden ja yhteistoiminnan näkökulmasta. Tämän yhteistyön edistäminen kuuluu myös HUS:n strategisiin tavoitteisiin. Uusi lastensairaala voi toimia myös laajasti lasten oikeuksien puolestapuhujana ja tarvittaessa keskustelun herättäjänä silloin kun lapsiin kohdistuvia yhteiskunnallisia epäkohtia tulee esille oman toimintamme piirissä. Vaativaa lasten erikoissairaanhoitoa on Suomessa keskitetty HYKSiin asetuksella määräten. Osa hoidoista, esim. lasten avosydänkirurgia ja elinsiirrot, toteutetaan vain Helsingissä (valtakunnallisista velvollisuuksista yksityiskohtaisemmin kappaleessa 3.3). HYKS lastensairaalan lastentautien, lastenkirurgian ja lastenneurologian erityisosaamisen piiriin kuuluu lukuisia muitakin pienehköjä potilasryhmiä, joiden ympärille on syntynyt osaamisverkosto ja siten valmius antaa yksilöityjä hoitoja myös harvinaisille potilaille. Tämä on tuottanut monipuolista valtakunnallista tukeutumistarvetta Helsingin Lastenklinikkaan sen lisäksi mitä asetuksella on määritelty. 11/91
12 HYKS lastensairaalan valtakunnalliseen rooliin kuuluu myös koulutus- ja tutkimusvastuu seuraavan polven osaajien koulutuksessa sekä uusien hoitojen kehittämisessä. Lastentautien lisäkoulutusohjelmista (entiset suppeat erikoisalat) osaan voi koulutuksen Suomessa hankkia vain Helsingissä. Yksinomaan Helsinkiin keskitettyihin potilasryhmiin liittyy myös sairaanhoitajien erityiskoulutusta Mittaristo Tavoitteiden toteutumisen arviointiin laaditaan mittaristo yhteistyössä suunnitteluosapuolten (Säätiö ja HUS lastensairaalan suunnitteluorganisaatio) kesken kevätkaudella Sairaalan lääketieteellisen suoristuskyvyn mittarit tullaan muodostamaan HUS:ssa yhteiskäyttöön sovittavista lääketieteellisten prosessien suorituskyvyn standardeista. Uuden lastensairaalan mainetta voidaan mittaroida esim. potilaiden vapaan liikkuvuuden kautta tulevien lähetteiden määrällä. Lapsipotilaan ja perheiden kokemusten mittaristoa tullaan kehittämään toisaalta NOBAB-kriteerien toteutumiseen liittyen ja toisaalta käynnistyvän Aalto-yliopiston tutkimushankkeen myötä jäsentyvien tulosten ja kehitystyön pohjalta. Työolobarometri toimii perustana kaikkien työntekijöiden työhyvinvoinnin mittaroinnissa. Lastensairaalan valtakunnallista vaikuttavuutta voidaan mitata esimerkiksi HUS:n jäsenkuntien ulkopuolelta hoidettavien potilaiden määrällä tai hoitopäivien osuudella koko toiminnasta, ja koulutuksen osalta suoritettujen tutkintojen ja lisäkoulutusten lukumäärillä Tuottavuustavoitteet Taulukossa 1 on esitetty keskeiset uuden lastensairaalan mitattavat tuottavuustavoitteet. Tuottavuuden lisäys perustuu ennen kaikkea lisääntyvään tilatehokkuuteen kun tilat tukevat prosesseja. Tavoite Mittari Lähtötaso Tavoitetaso Henkilöstötuottavuuden lisäys Henkilöstömäärä HUS- ulkopuolisten potilaiden hoidon lisääminen HUS-ulkopuolisen laskutuksen osuus % 30 % Lyhyiden vuodeosastohoitojaksojen vähentäminen 0-1 vrk-jaksojen osuus vuodeosastohoitojaksoista - päivystyksestä alkaneet 17 % 10 % - elektiiviset 42 % 20 % Avohoitoprosessien tehostaminen Vastaanottohuoneiden käyttöaste 4 pot/huone/pvä 6 pot/huone/pvä Päivystyksen tehostaminen Päivystyksen läpimeno-aika (muut kuin seurannassa olevat) 169 min 127 min Leikkaussalien käyttöaste Salikuormitus klo 8-15 leikkaussaleissa (10500 min/sali =100%) 65 % 85 % Taulukko 1. Uuden lastensairaalan tuottavuustavoitteet ja niiden mittarit. HUSulkopuolisen laskutuksen osuus on ollut % vuosina /91
13 3. Hankesuunnittelun lähtökohdat ja hankkeen perustelut 3.1. Lastensairaalan yleiskuvaus Tässä suunnitelmassa kuvataan Meilahden kampusalueelle suunniteltavan uuden lastensairaalan rakennushanke. Uusi lastensairaala tulee korvaamaan Lastenklinikan ja Lastenlinnan kiinteistöt ja niissä olevat lasten erikoissairaanhoidon toiminnot. Osa toiminnoista tullaan sijoittamaan myöhemmin peruskorjattavaan Lastenklinikkaan. Lastensairauksien erikoissairaanhoidon palveluita tuotetaan pääkaupunkiseudulla jatkossakin myös HYKS-sairaanhoitoalueen muissa sairaaloissa (Jorvi, Peijas, Kätilöopisto). Lastenklinikka ja Lastenlinna kuuluvat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) HYKS-sairaanhoitoalueen Naisten- ja lastentautien tulosyksikköön (NaLa), joka vastaa koko sairaanhoitoalueen, sairaanhoitopiirin, sen ERVA-alueen ja myös valtakunnallisesti sovittujen potilasryhmien lasten erikoissairaanhoidosta. Somaattiseen lasten erikoissairaanhoitoon sisältyy lastentautien (pediatria), lastenkirurgian ja lastenneurologian monipuoliset ja laaja-alaiset sekundaari- ja tertiaaritason erikoissairaanhoidon päivystykselliset ja ei-päivystykselliset palvelut. Poikkeuksena on lasten astman ja allergioiden elektiiviset polikliiniset palvelut, jotka toteutetaan HUSin medisiiniseen tulosyksikköön (jatkossa Tulehdussairauksien osaamiskeskukseen) kuuluvan Iho- ja allergiasairaalan poliklinikalla. HYKS Jorvin, HYKS Peijaksen, HYKS Kätilöopiston ja HUS-piirin muiden lastenyksiköiden (Hyvinkää, Porvoo, Lohja, Tammisaari) osalta HYKS Lastenklinikka ja Lastenlinna vastaavat sovitun työnjaon puitteissa monista keskussairaalatyyppisistä tehtävistä. HYKS Lastenklinikka on myös kattavan palvelun valtakunnallinen lastensairaala, jolla on lukuisia yksinomaisia tai pääsääntöisiä valtakunnallisia vastuita. Valtakunnallisesti HYKSiin on keskitetty mm. lasten elinsiirrot, lasten vaikeimpien sydänvikojen hoito ja avosydänkirurgia kokonaisuudessaan, valtaosa allogeenisista luuydinsiirroista ja merkittävä osa vaikean epilepsian hoidosta. HUS NaLa:n lastensairauksiin kuuluu myös lastenpsykiatrian klinikkaryhmä. Siihen kuuluva lastenpsykiatrian yleissairaalapsykiatrinen työryhmä työskentelee tiiviissä yhteistyössä pediatrian, lastenkirurgian ja lastenneurologian kanssa HYKS Lastenklinikalla ja Lastenlinnassa. Tämä työryhmä vastaa somaattisten sairauksien ja vaikeiden psykosomaattisten oireiden vuoksi hoitoon tulleiden potilaiden tarvitsemista lastenpsykiatrisista palveluista. Merkittävä osa työstä kohdistuu potilaisiin, joiden hoito on valtakunnallisesti keskitetty lastensairaalaan (elinsiirrot, epilepsiakirurgia, vaativa sydänkirurgia, monet syöpähoidot, vakavasti sairaat vastasyntyneet jne.). Valtaosa lastenpsykiatrisesta toiminnasta toteutuu kuitenkin somaattisesta hoidosta vastaavan Lastenklinikan ulkopuolella, koska lastenpsykiatrisen hoidon painopiste on viime vuosina siirtynyt voimakkaasti avohoitoon (ks kohta ). Toimintoja, joita tällä hetkellä ei ole HYKS Lastenklinikalla, mutta jotka uusina toimintoina integroidaan uuteen lastensairaalaan, ovat alle 16-vuotiaiden potilaiden osalta HYKS:n Huuli-suulaki-halkiokeskuksen toiminta Töölön sairaalasta sekä Silmäkorvasairaalasta päiväkirurgia, Korvaklinikan polikliiniset käynnit, elektiivisten lapsipotilaiden erityisinstrumentaatiota vaativien leikkausten postoperatiivinen hoito ja lasten audiofoniatrinen päivätoiminta. 13/91
14 Lastenklinikan ja Lastenlinnan kiinteistöissä ilmenneiden kosteusvaurioiden takia toiminta on erityisesti vuoden 2013 aikana joutunut useisiin väistöihin ja toiminnallisiin rajoituksiin, mm. kaksi vuodeosastoa ja polikliinisia toimintoja on joutunut siirtymään Lastenklinikalta Naistenklinikan kiinteistöön Projektiorganisaatio ja vastuut Hankkeen organisaatio perustuu allekirjoitettuun aiesopimukseen HUSin ja Säätiön välillä Säätiön hallitus Säätiön hallitus toimii hankkeen rakennuttajan ylimpänä päätöksentekijänä. Hallitus vastaa Lastensairaalan rakennushankkeen laadullisten, toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden asettamisesta sekä tekee päätökset organisoinnista, rahoituksesta, aikataulusta ja toteutusmuodosta sekä keskeisimmistä suunnittelija- ja hankintavalinnoista. Hallitus solmii HUSin kanssa aiesopimuksen lisäksi tarvittavat sopimukset mm. lastensairaalan vuokrasopimuksen. Säätiön asiamiehen tehtävänä on toimeenpanna säätiön hallituksen päätökset sen antamien päälinjausten mukaisesti. Asiamies raportoi hankkeen etenemisestä hallitukselle toimien läheisessä yhteistyössä rakennustoimikunnan kanssa. Lisäksi säätiön asiamies toimii Kiinteistö Oy:n toimitusjohtajana sekä projektin johtoryhmän puheenjohtajana. Kiinteistö Oy Säätiö omistaa keskinäisen kiinteistöyhtiön, joka toimii Lastensairaalan rakennuttajana ja omistajana. Kaikki rakentamiseen liittyvät sopimukset tehdään Kiinteistö Oy:n nimiin ja rakentamisen rahaliikenne kulkee sen kautta. Kiinteistö Oy:llä on oma hallitus, jonka Säätiön hallitus nimeää. Säätiön asiamies toimii Kiinteistö Oy:n toimitusjohtajana ja vastaa sen hallinnollisista ja talouden prosesseista. Kiinteistö Oy toimii hankkeessa HUSin sopimuskumppanina lukuun ottamatta säätiön ja HUSin välisiä sopimuksia. Kiinteistö Oy toimii koordinoidusti rakennustoimikunnan ja projektin johtoryhmän kanssa. Rakennustoimikunta Säätiön perustaman Rakennustoimikunnan tehtävänä on ohjata, koordinoida ja valvoa hankkeen toteutumista säätiön ja HUSin hallitusten päätösten mukaisesti. Rakennustoimikuntaan kuuluu 6 jäsentä, 3 säätiöltä ja 3 HUSilta. Säätiö nimeää toimikunnan puheenjohtajan. Rakennustoimikunta sopii HUSin kanssa hankkeen toiminnallisesta suunnittelusta, sisällöstä ja laajuudesta sekä valmistelee tarvittavat päätösaineistot HUSin, säätiön ja Kiinteistö Oy:n hallituksille. Rakennustoimikunta valvoo yllä mainittujen tavoitteiden toteutumista ja vahvistaa projektin johtoryhmän seurantaraportin sekä käsittelee yllä mainittuihin tavoitteisiin liittyvät suuret muutosasiat sekä strategiset valinnat ja valmistelee ne tarvittaessa osapuolten päätettäviksi. 14/91
15 Projektin johtoryhmä Projektin johtoryhmä vastaa hankkeen operatiivisesta ja käytännön toteuttamisesta säätiön hallituksen, Kiinteistö Oy:n tai rakennustoimikunnan päätösten mukaan. Johtoryhmän puheenjohtajana toimii säätiön asiamies ja siihen kuuluu yhteensä 6 jäsentä; 3 säätiöltä ja 3 HUSilta. Johtoryhmätyöskentelyssä kukin johtoryhmän jäsen on vastuussa tehtyjen päätösten ja annettujen tehtävien toteuttamisesta omalla vastuualueellaan tarkistaen niiden toteuttamiskelpoisuuden omassa taustaorganisaatiossaan. Rakennuttajakonsultti Hankkeen rakennuttamisesta, valvonnasta ja laadunvarmistuksesta vastaa Sweco PM Oy perustuen Kiinteistö Oy:n kanssa solmittuun sopimukseen Suunnittelijat Arkkitehtisuunnittelu: ryhmittymä Arkkitehtitoimisto Sarc Oy ja Arkkitehtiryhmä Reino Koivula Oy Rakenne-, GEO- ja kosteudenhallintasuunnittelu: Ramboll Finland Oy LVIJA-suunnittelu: Pöyry Finland Oy Sähkö-, tele- ja turvasuunnittelu: Granlund Oy Toiminnallinen suunnittelu Toiminnallisesta suunnittelusta vastaa lastensairaalan toiminnallisen suunnittelun projektiryhmä, jonka jäsenet ovat: Osastonylilääkäri Pekka Lahdenne, NaLan tulosyksikkö, projektipäällikkö Osastoryhmän päällikkö Outi Simonen, NaLan tulosyksikkö Suunnittelija Marjaana Rasanen, NaLan tulosyksikkö Osastonhoitaja Päivi Kuusela-Louhivuori, Medisiininen tulosyksikkö asti Suunnittelukoordinaattori Kaisa Narvio, Sweco PM Oy Projektiryhmää tukee Lastenklinikan seurantaryhmä, jonka jäseniä ovat projektiryhmän lisäksi: Lastenneurologian klinikkaryhmän johtaja Hannu Heiskala, NaLan tulosyksikkö Lastentautien klinikkaryhmän johtaja Eero Jokinen, NaLan tulosyksikkö Lastenkirurgian klinikkaryhmän johtaja Pentti Kallio, NaLan tulosyksikkö Johtava ylihoitaja Inger Mäenpää, NaLan tulosyksikkö Osastoryhmän päällikkö Briitta Klemetti, NaLan tulosyksikkö Osastoryhmän päällikkö Anita Tuhkanen, NaLan tulosyksikkö Osastoryhmän päällikkö Sirpa Vanhasasi-Huida, NaLan tulosyksikkö Osastonylilääkäri, professori Harri Saxen, NaLan tulosyksikkö ja Helsingin yliopisto Toiminnallista suunnittelua ohjaa HUS-tasolta ohjausryhmä: Raija Malmström, suurten rakennushankkeiden hankejohtaja, HUS Yhtymähallinto Anne Priha, investointijohtaja, HUS Yhtymähallinto Salla Itäaho, arkkitehti, HUS Tilakeskus Hannu Lähteenmäki, kiinteistöjohtaja, HUS Tilakeskus Jari Petäjä, tulosyksikön johtaja NaLa 15/91
16 Toiminnallisen suunnittelun käyttäjäryhmät ovat: Vuodeosastoryhmä, pj klinikkaylilääkäri Anne Wikström Ajanvarauspoliklinikkaryhmä, pj klinikkaylilääkäri Päivi Miettinen Teho-osastoryhmä, pj osastonylilääkäri Paula Rautiainen Päivystysryhmä, pj päivystyksen vastaava lääkäri Eero Rahiala Immunosuppressioryhmä, pj klinikkaylilääkäri Sanna-Maria Kivivuori Leikkaussali-anestesiaryhmä, pj osastonylilääkäri Tomi Taivainen Diagnostiikkaryhmä, pj osastonylilääkäri Kirsi Lauerma Opetus- ja tutkimusryhmä, pj osastonylilääkäri Harri Saxen 3.3. Uuteen lastensairaalan siirtyvien yksiköiden nykyinen toiminta HYKS lastensairaala vastaa ainoana sairaalana Helsingin alueen lasten somaattisesta erikoissairaanhoidosta. HYKS Jorvin, Peijaksen ja HUS-piirin lastenyksiköiden osalta se vastaa sovitun työnjaon puitteissa monista keskussairaalatyyppisistä tehtävistä. Ennen kaikkea HYKS lastensairaala on kattavan palvelun valtakunnallinen lastensairaala, jolla on lukuisia valtakunnallisia vastuita. Vaativaa lasten erikoissairaanhoitoa maassamme on keskitetty HYKSiin sekä asetuksella määräten (Valtioneuvoston asetus erityistason sairaanhoidon järjestämisestä ja keskittämisestä /336) että käytännössä eri erikoisaloille vakiintuneeseen tapauskohtaiseen konsultaatiotoimintaan. HYKSiin asetuksella keskitettyjä lapsipotilasryhmiä ovat: allogeeniset luuytimen kantasolusiirrot elinsiirrot epilepsian invasiivinen diagnostiikka ja * kirurginen hoito erityisen vaikeiden systeemisten reumasairauksien konsultaatiopalvelut * huuli- ja suulakihalkiopotilaiden kokonaishoidon suunnittelu leikkaushoito imeväisten avosydänkirurgia ja muu vaativa lasten sydänkirurgia * kraniofakiaalisen epämuodostuman primaari leikkaushoito lasten sappitieatresian hoito lasten glaukooman leikkaushoito lasten vaativa reumaortopedinen hoito luudysplasioiden (diastrofinen kasvuhäiriö, akondroplasia) vaativa leikkaushoito luusyövän primaarinen hoito retinoblastooman hoito skolioosin leikkaushoito vaativa invasiivinen sikiötutkimus ja -hoito vasta-ainepositiivisten (FVIII) hemofiliapotilaiden leikkaushoito. *:llä merkityt hoidot annetaan nykyisin HYKS Töölön sairaalassa, mutta nämä hoidot ollaan keskittämässä HYKS Lastenklinikalle. Kun asetuksella on keskitetty imeväisten avosydänkirurgia ja muu vaativa lasten sydänkirurgia, tarkoittaa tämä käytännössä kaikkien synnynnäisten sydänvikojen korjaavaa hoitoa, koska lasten kardiologia ja lasten sydänkirurgia ovat monin tavoin riippuvaisia toisistaan. Siten asetuksen lisäksi käytännössä Lastenklinikalle ovat keskittyneet sydänvikojen osalta myös vaativa sydänvikojen diagnostiikka, elektrofysiologia ja sydänkatetroinnit. 16/91
17 Asetuksen ulkopuolelta myös usean harvinaisen oireyhtymän, esimerkiksi suomalaiseen tautiperintöön kuuluvien APECED- ja Mulibrey- oireyhtymien diagnostiikka on käytännössä suurelta osin keskitetty Helsinkiin. Lastenklinikka hoitaa HUS-erityisvastuualueen (erva) ulkopuolelta tasaisesti väestöjakaumien likimääräisessä suhteessa kaikkien sairaanhoitopiirien potilaita (Kuva 1). Kuva 1. Uuteen lastensairaalaan siirtyvien yksiköiden osastohoidon kustannusten jakautuminen (%) eri sairaanhoitopiireille vuoden 2013 toteuman perusteella. 17/91
18 Lastenosastojen hoitopäivien jakautuminen yksiköittäin hoitopäivien lukumäärä U Muut sairaanhoitopiirit E Erityisvastuualue (Erva) Jäsenkunnat Kuva 2. Uuteen lastensairaalaan siirtyvien yksiköiden hoitopäivien jakaantuminen HUS-jäsenkuntien, HUS-erva-alueen ja muiden sairaanhoitopiirien välillä vuonna Suurimmat ulkokuntaosuudet ovat munuais- ja elinsiirto-osastolla K3, sydänosastolla K4 sekä teho-osastolla K9 (Kuva 2). Tämä liittyy valtakunnallisesti keskitettyjen potilaiden hoitoon. Esim. teho-osaston hoitopäiväjakauma on hyvin lähellä väestön maantieteellistä jakautumista Suomessa. K9 hoitaa paljon sellaisiakin potilaita, joiden hoito ei liity keskitettyihin sairauksiin. K9:n hoitopäiväjakauma kuvastaa sitä, että Lastenklinikka antaa valtakunnallisesti hoitoja nimenomaan kaikkein sairaimmille lapsille.. Valtakunnallisesti HYKS:iin keskitettyjen hoitojen kustannukset Lastensairaalan tehtävä kansallisena tertiaarisena erikoissairaanhoidon yksikkönä on merkittävä peruste koko hankkeelle. Valtakunnalliseen rooliin liittyy myös rahoitusosuuksien (HUS ja Suomen valtio) määrittyminen. Erityisesti käynnissä olevan kansallisen varainkeruun takia myös julkisuuden mielenkiinto tähän kysymykseen on huomattava. Lastensairaalan valtakunnallisesta roolista hankkeen eri vaiheissa kirjoitettujen monien tekstien ongelma on se, että kansallinen rooli ei ole yhdellä prosenttiosuudella tai asetuksen määrittämällä potilasohjauksella tai muulla vastaavalla seikalla yksinään määritettävissä. Tarvitaan monipuolisempaa tarkastelua. Voidaan arvioida, että lääketieteen kehittyvän erityisosaamisen ja yksilöllistettyjen hoitojen tulevaisuuden tarpeet ja vaatimukset korostavat HYKS lastensairaalan kansallista roolia. Yhteiskuntarakenteen pitkään jatkunut kaupungistuminen ja väestön vähittäinen keskittyminen pääkaupunkiseudulle tulee sairaalan elinkaaren aikana suhteellisesti vielä lisäämään tätä kansallista vastuuta. Tässä tarkastelussa HYKS lastensairaalan valtakunnallinen rooli pyritään käsittelemään mahdollisimman monen relevantin tarkastelunäkökulman kautta. Olennaista on lastensairaalan nykyinen ja ennustettu toiminta HUS-piirin, HUS-ervan ja toisaalta muun 18/91
19 maan välillä. Toinen näkökulma on tarkastella kansallisesti keskitettyjen potilasryhmien hoitovastuuta, jolloin kansalliseen vastuuseen lasketaan mukaan myös HUS-piirin näitä tauteja sairastavat lapset. Erikoissairaanhoidossa n. 20% potilaista aiheuttaa n. 80 % kaikista kustannuksista. Valtakunnallisesti keskitettyjen potilaiden hoito on keskimäärin monimutkaisempaa ja kalliimpaa kuin HUS:n alueen lapsille annettava tavanomainen hoito. Kansallisen vastuun näkökulmasta tämä merkitsee sitä, että HUS lastensairaalaan keskitettyjen potilaiden hoitojen kustannusvaikutus on suhteellisesti merkittävästi suurempi kuin näiden potilaiden lukumäärä. Yli 90 % lapsipotilaista, jotka ylipäätään asioivat lastensairaalassa, on sairaalan lähikuntien lapsia. HYKS:iin valtakunnallisesti keskitettyjen potilasryhmien hoidon kustannuksia on arvioitu eri laskentatavoilla. NaLan lastentautien laskutuksesta, jossa on mukana lastentaudit, lastenkirurgia ja lastenneurologia (Lastenklinikka, Lastenlinna, Jorvi, Peijas) ilman neonatologian klinikkaa, on HUS-jäsenkuntien laskutuksen osuus ollut % vuosina (Taulukko 2). HUS-erva-alueen laskutuksen osuus on ollut 5-6 % ja muiden sairaanhoitopiirien yhteensä %. Kun huomioon otetaan vain uuteen lastensairaalan siirtyvien yksiköiden (ei Jorvia, Peijasta, Kätilöopistoa, neonatologian klinikkaa eikä lastenpsykiatrian klinikkaryhmää) yhteenlasketut välisuoritekustannukset, oli HUS-jäsenkuntien ulkopuolinen laskutusosuus % vuosina (Kuva 3). Toteutunut laskutus (,%) Jäsenkunnat ,2 % ,4 % ,3 % E Erityisvastuualue (Erva) ,6 % ,0 % ,4 % U Muut sairaanhoitopiirit ,3 % ,3 % ,0 % X Muut maksajat ,9 % ,3 % ,3 % Summa % % % Taulukko 2. HYKS NaLan lastentautien laskutus ( ja %-osuus) HUS-jäsenkunnilta, HUS-erva-alueelta, muista sairaanhoitopiireistä ja muilta maksajilta Mukana tässä laskelmassa on lastentaudit, lastenkirurgia ja lastenneurologia (Lastenklinikka, Lastenlinna, Jorvi, Peijas) ilman neonatologian klinikkaa. Valtakunnallisesti keskitettyjen potilaiden hoitokustannusten euromääräisessä kokonaistarkastelussa on mukana HYKS NaLan lastentautien, lastenkirurgian ja lastenneurologian klinikkaryhmät kokonaisuudessaan. Jäsenkuntalaskutuksesta on poimittu DRG-ryhmittäin potilaat, jotka kuuluvat valtakunnallisesti keskitettyihin ryhmiin. Tämän laskutuksen suuruus jäsenkunnissa v oli n.14 milj. eur. Ulkokuntalaskutuksen kokonaisuudessaan oletetaan kohdistuvan valtakunnallisesti keskitettyihin potilasryhmiin. Sen suuruus v oli n. 36 milj. eur (Taulukko 3). Näiden potilaiden yhteen laskettu kokonaislaskutus oli n. 50 milj. eur. 19/91
20 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Lastenosastojen välisuoritekustannukset yhteensä jakautuminen HUS:n ja muiden sairaanhoitopiirien kesken mukana uuteen lastensairaalaan siirtyvät yksiköt 26,0 % 6,4 % 67,5 % 21,8 % 22,1 % 6,5 % 6,2 % 71,7 % 71,7 % U Muut sairaanhoitopiirit E Erityisvastuualue (Erva) Jäsenkunnat Kuva 3. Uuteen lastensairaalaan siirtyvien yksiköiden yhteenlaskettujen välisuoritekustannusten jakautuminen HUS-jäsenkuntien, HUS-erva-alueen ja muiden sairaanhoitopiirien kesken 2011, 2012, ja Tilastokeskus: Väestöjakauma 0-15 vuotiaat ennuste HUS-piiri % % Ulkokunnat % % Koko HYKS NaLa/lastenosaamiskeskus: lastentaudit, lastenkirurgia, lastenneurologia 0-15 vuotiaat kuntalaskutus 2013 väestöennuste HUS 7%, muu Suomi 0% toiminnallinen ennuste* jäsenkunta , , ,73 valtakunnallinen osuus jäsenkuntalaskutuksesta , , ,09 ulkokuntalaskutus , , ,62 valtakunnallinen vastuu yhteensä , , ,71 yht , , ,35 * arvio ulkokuntalaisten leikkausten keskittäminen, n. 300 hoitojaksoa, keskim hinta /hoitojakso Kansallinen vastuu euroa per 0-15 v. suomalainen 52,48 53,51 58,12 Taulukko 3. HYKS NaLan lastentautien, lastenkirurgian ja lastenneurologian klinikkaryhmien koko kuntalaskutus euroina 0-15-vuotiaiden ikäryhmässä. Jäsenkuntalaskutuksesta on poimittu DRG-ryhmittäin potilaat, jotka kuuluvat valtakunnallisesti keskitettyihin ryhmiin. Ulkokuntalaskutuksen oletetaan liittyvän kokonaan valtakunnallisesti keskitettyjen potilaiden hoitoon. Näiden potilaiden kokonaiskustannus oli näin arvioituna v ,1 milj. eur. Väestö- ja toiminnallisen ennusteen (ulkokuntapotilaiden leikkausten keskittäminen) perusteella kokonaiskustannus v tulee olemaan yli 50 milj. eur. Yhteenvetona voidaan todeta, että HYKS lastensairaalan kustannuksissa jäsenkuntien ja toisaalta ulkokuntien prosentuaalinen osuus on riippuvainen laskutavasta. Kaiken kaikkiaan eri näkökulmista tarkastellen valtakunnallisen vastuun voidaan arvioida olevan % HYKS lastensairaalan kokonaiskustannuksista. Vakuutustyyppisesti ajateltuna näiden toimintojen kustannus v laskettuna kaikkien Suomen 0-15-vuotiaiden osalta oli 52,5 eur lasta kohden. 20/91
HALLITUS 90 03.06.2013 UUDEN LASTENSAIRAALAN TOTEUTTAMINEN JA LAHJOITUKSESTA PÄÄTTÄMINEN UUDEN LASTENSAIRAALAN TUKISÄÄTIÖLLE 697/10/03/02/00/2011 HALL 90 Valtuusto päätti 13.12.2012 40 ehdollisesti, että