Euroopan keskuspankin itsenäisyys ja tilivelvollisuus* - PDF
Download "Euroopan keskuspankin itsenäisyys ja tilivelvollisuus*"
1 Kansantaloudellinen aikakauskirja vsk. - 4/1998 Euroopan keskuspankin itsenäisyys ja tilivelvollisuus* OLLICASTREN Ekonomisti, Ph.D. Rahapolitiikan osasto Suomen Pankki Viimeisen 10 vuoden aikana on useiden OECD -maiden keskuspankki-instituutioissa tapahtunut merkittäviä muutoksia. Keskuspankkien pääasialliseksi tehtäväksi on yleisesti hyväksytty hintavakauden saavuttaminen, ja tässä tehtävässä niille on usein myönnetty riippumattomuus poliittisesta päätöksentekojärjestelmästä. Toisaalta keskuspankit on pyritty enenevässä määrin asettamaan muodollisesti tilivelvollisiksi toiminnastaan. Vuodenvaihteessa toimintansa varsinaisesti aloittava Euroopan keskuspankki edustaa monessa suhteessa tämän kehityksen huipentumaa. Tämän artikkelin tarkoituksena on selvittää, kuinka EKP:tä voidaan verrata jo olemassa oleviin keskuspankki -instituutioihin. Onhan EKP:n pitkälle menevä itsenäisyys ja muodollisesti rajallinen tilivelvollisuus herättänyt runsaasti huomiota julkisuudessa. Esityksessä tulen tekemään eron kahden eri tyyppisen itsenäisyysmääritelmän,»tavoite-itsenäisyyden» ja * Esitelmä Taloustieteellisessä Seurassa »väline-itsenäisyyden», välillä sekä analysoimaan tili velvollisuuden roolia näiden regiimien vallitessa. Esittelen myös empiirisiä havaintoja itsenäisyyden ja tilivelvollisuuden yhdistelmistä, ja analysoin EKP:n asemaa suhteessa muihin keskuspankkeihin. Keskuspankin itsenäisyys eri muodoissaan Hallituksen lyhyen aikavälin tavoitteet, kuten työllisyyden hoito, johtavat helposti ristiriitaan hintavakauden periaatteen kanssa. Keskuspankki-instituutiot tarjoavat ulospääsyn tästä umpikujasta. Hallitus voi delegoida hintavakauden ylläpitämisen keskuspankille ja myöntää sille, määrättyyn rajaan asti, riippumattomuuden tässä toiminnassa. Keskuspankin itsenäisyys voidaan jakaa kahteen eri asteeseen. Keskuspankille voidaan antaa joko väline-itsenäisyys, tai sille voidaan myöntää lisäksi tavoite-itsenäisyys.»tavoite» viittaa tässä yhteydessä rahapolitiikan välitavoitteeseen, jota keskuspankki käyttää lopulli- 405
2 Esitelmiä - KAK 4/1998 sen tavoitteensa helpommin havaittavana»proxyna». Lopullinen tavoite, hintavakaus, on säädetty demokraattisten instituutioiden, kuten parlamentin (tai EKP:n tapauksessa jäsenvaltioiden ratifioiman Maastrichtin sopimuksen), toimesta. Esimerkkejä välitavoitteista ovat eri inflaatiomittarit, rahan määrän kasvuvauhti, ja nimellisen BKT:n kasvuvauhti. Väline-itsenäisyys tarkoittaa sitä, että keskuspankille on, useimmiten hallituksen taholta, asetettu välitavoite jonka saavuttamiseksi pankilla on vapaus toimia parhaaksi katsomallaan tavalla. Tavoite-itsenäisyys puolestaan merkitsee, että keskuspankilla on oikeus valita oma välitavoitteensa pyrkiessään asetetun lopputavoitteen täyttämiseen. Tilivelvollisuus väline-itsenäisyyden vallitessa Joissakin maissa on katsottu, että vaikka rahapolitiikan käytännön toteutus onkin delegoitu itsenäiselle keskuspankille, on hallituksen silti syytä pidättää itsellään oikeus asettaa keskuspankin välitavoite. Esimerkkejä tällaisista väline-itsenäisistä keskuspankeista ovat Englannin ja Uuden-Seelannin keskuspankit. Väline-itsenäisyyden vallitessa keskuspankki on muodollisesti tilivelvollinen hallitukselle. Käytännössä tilivelvollisuus toteutuu usein miten julkisen inflaatioraportin muodossa. Raportissa käsitellään yksityiskohtaisesti tulevia ja menneitä inflaatiokehitykseen vaikuttavia tekijöitä. Muita tilivelvollisuuden toteutumisen kanavia voivat olla keskuspankin johtokunnan kokousten pöytäkirjojen julkaiseminen ja johtokunnan jäsenten julkiset kuulemiset. Esimerkiksi Englannissa keskuspankin pääjohtaja on velvollinen osoittamaan hallitukselle avoimen kirjeen, jossa selvitetään inflaatiotavoitteesta poikkeamisen syyt sekä toimenpiteet, joihin tilan- teen korjaamiseksi on ryhdytty. Yhdysvalloissa keskuspankin pääjohtaja esittää säännöllisesti näkemyksensä talouden tilasta kongressin»humphrey-hawkings» kuulustelussa. Uudessa-Seelannissa pääjohtaja voidaan erottaa mikäli pankin toiminnasta on löytynyt moitittavaa. Tilivelvollisuus mahdollistaa keskuspankin menneen ja tulevan toiminnan parlamentaarisen valvonnan. Tilivelvollisuus on tärkeää myös finanssipolitiikan suunnittelun ja työmarkkinoiden toiminnan kannalta, sillä se selkeyttää tuloneuvottelujen osapuolten näkemystä tulevasta rahapolitiikan linjasta. Tällä on puolestaan inflaatio-odotuksia vakauttava vaikutus. Onko tilivelvollisuudella merkitystä tavoite-itsenäisyyden vallitessa? Toinen tie keskuspankin itsenäisyyden lisäämiseen on myöntää pankille ei ainoastaan oikeus asettaa omat politiikka-instrumenttinsa, vaan myös mahdollisuus määritellä oma välitavoitteensa. Näin rahapolitiikkaa harjoitetaan Saksassa, ja saman suuntaisia uudistuksia on viime aikoina toteutettu Ranskassa, Espanjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Ei ole kuitenkaan selvää, täyttyvätkö väline-itsenäisyyden vallitessa esiintyvät tilivelvollisuuden edellytykset silloin, kun keskuspankki saa asettaa oman välitavoitteensa. Voidaan kysyä, onko mahdollista löytää sellaista instituutiota jolle tavoite-itsenäinen keskuspankki voitaisiin asettaa tilivelvolliseksi? Tavoite-itsenäisen keskuspankin voidaan kuvitella olevan suoraan tilivelvollinen niille talouden toimijoille, jotka muodostavat inflaatioodotuksia. Näitä ovat rahoitusmarkkinat, tulopolitiikan eri osapuolet sekä suuri yleisö. Näiden odotusten vakauttamisella on olennainen merkitys hintavakauden saavuttamisessa. Siksi inflaatio-odotuksia muodostavat talouden toimijat ovat instituutio, jolle tavoite-itsenäisen 406
3 Olli Castren keskuspankin voidaan katsoa olevan tilivelvollinen. Uusia keskuspankki-instituutioita ympäröi usein epävarmuus niiden todellisista tavoitteista. Epävarmuuden vallitessa inflaatio-odotukset muodostuvat korkeammiksi kuin ilman epävarmuutta, sillä talouden toimijat suojautuvat luomalla odotuksiin»puskurin» mahdollisesti toteutuvan korkeamman inflaation varalle. Korkeat inflaatio-odotukset heijastuvat korkeampana toteutuneena inflaationa, mikä alentaa sekä keskuspankin että yhteiskunnan hyvinvointia. Tekemällä vapaaehtoisesti tiliä toiminnastaan, ts. selittämällä rahapolitiikan päätökset sekä sen, millaiseen näkemykseen tulevasta inflaatiokehityksestä ne perustuvat, tavoite-itsenäinen keskuspankki voi lisätä strategiansa uskottavuutta ja sitä kautta alentaa inflaatio-odotuksia. Saksan Bundesbankista voidaan todeta, että tämän instituution kohdalla politiikan uskottavuus on yhdistetty pitkäaikaisiin näyttöihin onnistuneesta rahapolitiikasta, ts. hyvään maineeseen inflaation vastaisessa taistelussa. Itse asiassa tilivelvollisuus voidaan käsittää hyvän maineen osittaiseksi korvikkeeksi uskottavuuden lisäämiseksi lyhyen ajan kuluessa. Paljolti tästä syystä monet viime aikoina väline-itsenäisyyden saavuttaneet keskuspankit ovat olleet innokkaita luomaan järjestelmiä jotka osaltaan lisäävät muodollista tilivelvollisuutta. Empiirisiä havaintoja Oheisessa kuviossa olemme listanneet 12 OECD maan keskuspankit tilivelvollisuuden asteen (pystyakseli) ja itsenäisyyden asteen (vaaka-akseli) mukaan. Tarkasteltavista maista viisi on mukana Euroopan keskuspankkijärjestelmässä EKPJ:ssä sen aloittaessa ensi tammikuussa. Useimmissa maissa keskuspankin lainsäädännöllinen asema on lisäksi muuttunut vii- meisten vuosien aikana. Esimerkiksi Englannin keskuspankki saavutti muodollisen rahapoliittisen itsenäisyyden toukokuussa Useat keskuspankit (muun muassa Suomen Pankki, Ruotsin Riksbankenja Espanjan keskuspankki) ovat puolestaan vapaaehtoisesti lisänneet tilivelvollisuuttaan. Vertailussa on käytetty neljää eri määritelmää sekä tilivelvollisuudelle että itsenäisyydelle. Myönteisten vastausten määrän mukaan kukin keskuspankki on saanut indeksiluvun O:sta 9:ään. Itsenäisyyden määritelmät 1 Antaako laki keskuspankille muodollisen itsenäisyyden? 2 Perustuuko keskuspankin itsenäisyys saavutettuun maineeseen? 3 Onko keskuspankille myönnetty tavoite-itsenäisyys vai ainoastaan väline-itsenäisyys? 4 Onko yli puolet johtokunnan jäsenistä nimitetty hallituksesta riippumatta - onko johtokunta vailla hallituksen edustajia? Tilivelvollisuuden määritelmät 1 Mahdollistaako keskuspankki säännöllisen parlamentaarisen valvonnan? 2 Onko keskuspankilla julkinen välitavoite? 3 Julkaiseeko keskuspankki eteenpäin katsovan»inflaatioraportin»? 4 Ovatko johtokunnan pöytäkirjat julkisia? Oheisesta kuvioista voidaan havaita, että Saksan Bundesbank sekä Sveitsin ja Ranskan keskuspankit osoittautuivat kaikkein itsenäisimmiksi ja Japanin keskuspankki vähiten itsenäiseksi käytetyllä asteikolla. Englannin, Kanadan, Uuden-Seelannin ja Ruotsin keskuspankit olivat muodollisesti eniten tilivelvollisia, ja Bundesbank sekä Sveitsin, Ranskan ja Japanin keskuspankit vähiten tilivelvollisia. Kaikkein itsenäi- 407
4 Esitelmiä - KAK 4/1998 Keskuspankin itsenäisyys ja tilivelvollisuus eri maissa II> ::l ::l 6 5 ~ '0 a; > 4 ~ i= 3 2 o o Itsenäisyys simmät keskuspankit, eli Saksan, Sveitsin ja Ranskan keskuspankit, ovat siis myös vähiten tilivelvollisia. On todennäköistä, että hyvä maine korvaa näissä tapauksissa tiettyyn rajaan asti tilivelvollisuuden puutetta, ja siten emo instituutioilla ei ehkä ole suurta tarvetta selitellä tekojaan. On myös mielenkiintoista havaita, että suoraa inflaatiotavoitetta käyttävät keskuspankit ovat yleensä enemmän tilivelvollisia. Usein miten tämä on tapahtunut oman valinnan kautta pikemmin kuin lainsäädännön velvoittamana. EKP:n itsenäisyys ja tilivelvollisuus Euroopan keskuspankki EKP sijoittuu mandaattinsa mukaan itsenäisyys akselin ääripäähän. Sillä on selkeä lainsäädännöllinen riippumattomuus, ja se ei saa ottaa vastaan neuvoja miltään ulkopuoliselta instituutiolta, ei edes EU:n komissiolta tai jäsenvaltioiden hallituksilta. Vaikka hintavakauden tavoite on säädetty Maastrichtin sopimuksessa, on EKP:llä oikeus määritellä oma väli tavoitteensa, rahapolitiikan 408
5 Olli Castren toteutukseen käytettävät välineet sekä niiden kulloinkin sopiva viritys. EKP:n neuvoston rakenne on lisäksi sellainen, ettei kukaan tai mikään instituutio pysty yksinään vaikuttamaan tehtäviin päätöksiin. Jokainen jäsenmaa nimittää yhden neuvoston jäsenen. EKP:n tilivelvollisuuden suhteen Maastrichtin sopimus on kuitenkin varsin vähäsanainen. EKP:n tulee vuosittain raportoida toiminnastaan EU:n eri instituutioille. Täten EKP:n muodollinen tilivelvollisuus on laajempi kuin niiden EKP:hen kuuluvien keskuspankkien, jotka ovat vähiten tilivelvollisia. Toisaalta ei ole asetettu mitään»ylärajaa» sille, kuinka avoin ja tilivelvollinen EKP itse haluaa olla. Tässä yhteydessä on esitetty runsaasti erilaisia mielipiteitä. Esimerkiksi Euroopan Parlamentti on vaatinut EKP:ltä huomattavaa avoimuutta. Todennäköistä on, että EKP:n tiedotuspolitiikka tulee hakemaan alkuvaiheessa muotoaan ja että lopullinen tilivelvollisuuden aste voidaan määritellä vasta jonkin ajan kuluttua. Kuviossa on osoitettu EKP:lle kolme eri vaihtoehtoa. Jos EKP täyttää ne raportointivaatimukset jotka sille on alun pitäen määrätty, ja julkaisee lisäksi virallisen välitavoitteen sekä omaksuu rakentavan linjan suhteessa parlamenttiin, saavuttaa se kuviossa pisteen EKPl. Jos se, edellisten vaatimusten lisäksi ja inflaatiotavoitetta seuraavien keskuspankkien tavoin, julkaisee eteenpäin katsovan ja analyyttisen»inflaatioraportin», se saavuttaa pisteen EKP2. Jos EKP jokaisen kokouksen jälkeen selittää käydyn keskustelun kulun, tehtyjen päätösten taustat ja äänten jakautumisen, se asettuu skaalan yläpäähän pisteeseen EKP3. EKP on uusi instituutio, ja se toimii alueella jonka eräillä osilla on inflationaarinen lähihistoria. Se haluaa kuitenkin nopeasti saavuttaa maineen hintavakauden ylläpitäjänä. Siksi avoin ja keskusteleva lähestymistapa vaikuttaa järkevältä. Koska EKP tulee hallinnoimaan täysin uutta rahayksikköä välineillä, joiden vaikutuskanavat ovat epäselvät ja joihin tulee kohdistumaan runsaasti innovaatioita, lisääntyy avoimuuden merkitys entisestään. Oletetut virheet rahapolitiikan virityksessä, johtuivat ne sitten ennalta arvaamattomista tapahtumista tai huonosta tiedottamisesta, saattavat johtaa kiusallisiin tilanteisiin ja merkittäviin taloudellisiin ja poliittisiin kustannuksiin. EKP:llä on siten kaikki syy panostaa avoimuuteen ja eliminoida omaan toimintaympäristöönsä liittyvä epävarmuus niin pian kuin suinkin. 409
Euroopan keskupankkijärjestelmän rahapolitiikan strategia
Kansantaloudellinen aikakauskirja - 93.vsk. - 2/1997 Euroopan keskupankkijärjestelmän rahapolitiikan strategia PENTTI PIKKARAINEN Ph.D., osastopäällikkö Suomen Pankki, rahapolitiikan osasto Maastrichtin
VTT Sinikka Salo, Suomen Pankin johtokunnan jäsen Rahaliiton rakentaminen kokemuksia Frankfurtin ja Helsingin näkökulmasta Studia Monetaria -luento Suomen Pankin Rahamuseossa Helsingissä 1.3.2005 Euroopan