Milleniaalit suosivat yhteiskuntaan vaikuttavia sijoituksia | Alexandria Pankkiiriliike Oyj
Milleniaaleiksi kutsutaan nuoria aikuisia, jotka ovat syntyneet aikavälillä noin 1980-2000. Väitetään, että milleniaalien käsitykset maailmasta poikkeavat huomattavasti aiemmista sukupolvista ja ne vaikuttavat myös heidän ajatuksiinsa sijoittamisesta.
Netti- tai Y-sukupolveksikin kutsuttujen milleniaalien ajatukset sijoittamisesta vastaavat heidän ajatuksiaan työstä. He haluavat tehdä työtä, joka hyödyttää myös ympäröivää yhteiskuntaa eikä vain heitä itseään. He etsivät myös sellaisia sijoituskohteita, joilla on myönteisiä ja mitattavia vaikutuksia maailmassa. Tätä ajatusta kutsutaan vaikuttavuussijoittamiseksi, mikä on noussut viime aikoina huomion kohteeksi.
Tällä hetkellä vaikuttavuussijoittaminen on vielä tuore ilmiö. Kuva saattaa muuttua, kun yhä useammat millnniaalit ryhtyvät sijoittajiksi. Trendi vaikuttaa myös yritysten tuotteisiin ja palveluihin, joiden pitää soveltua milleniaalien asenteisiin ja kulutustottumuksiin.
Forbesin mukaan milleniaaleja voi kuvata mm. näin:
“Suomesta löytyy jo jonkin verran näitä milleniaalisijoittajia, mutta sijoituskohteista on puutetta. Julkisesti esillä ovat olleet esimerkiksi Suomen ensimmäisen Social Impact Bondin (SIB, tulosperusteinen rahoitussopimus) sijoittajat. Sitran lisäksi siihen sijoittivat ME-Säätiö, jonka taustalla ovat Supercellin Ilkka Paananen ja Mikko Kodisoja sekä Henri Kulvik, joita voidaan pitää jo milleniaalisukupolven edustajina”, pääomasijoitusten asiantuntija Juuso Janhonen Sitrasta kertoo.
“Meidän näkemyksemme mukaan kysyntää olisi rahastoille, jotka läpinäkyvästi toisivat esille taloudellisen tuoton lisäksi muun yhteiskunnalle tuotetun hyödyn. Milleniaalit eivät ole ainoa kohderyhmä, vaan kysyntää tuntuu olevan laajalla sijoittajajoukolla. Perintöjen kautta on kuitenkin tapahtumassa lähitulevaisuudessa suuri varallisuuden siirtymä ja se tulee olemaan merkittävä ajuri vastuullisen sijoittamisen ja erityisesti vaikuttavuussijoittamisen kasvulle”, Janhonen sanoo.
”Sellaiset rahoituksen muodot, joilla yhteisiä julkisia haasteita ratkaistaan yksityisin varoin, ovat Suomen tulevaisuuden näkymiä silmälläpitäen erittäin tarpeen. Milleniaali-sukupolvi joutuu kohtaamaan nämä haasteet suuria ikäluokkia konkreettisemmin, koska heillä aktiivista työikää on jäljellä vielä kymmeniä vuosia. Ennusteiden mukaan esimerkiksi väestöllinen huoltosuhde on Suomessa vuonna 2020 jo koko Euroopan heikoin”, Wesanko sanoo.