Suhdanneklubi: Euron hyödyt ja hait... by Tilastokeskus 312 views
Euron tragedia: 50 vuotta liian aik... by Tilastokeskus 307 views
Suhdanneklubi: Euron hyödyt ja haitat, 13.5.2016 Tilastokeskus
1. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Kuinka tärkeää oman rahan tuoma jousto Suomelle on? Vesa Vihriälä 13.5.2016
2. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Oman rahan merkitys • Helpottaa kysynnänsäätelyä lyhyellä aikajänteellä mahdollistaessaan oman talouden tilasta riippuvat – Lyhyet korot – Valuuttakurssit • Altistaa – Huonolle kotimaiselle rahapolitiikalle – Valuuttakurssien suurelle markkinalähtöiselle vaihtelulle – Mikrotaloudellisille kustannuksille: valuuttoihin liittyvät transaktiokustannukset, suojauskustannukset, kilpailua vähentävä vaikutus
3. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Suomen EMU-ratkaisu • Euro nähtiin vakautta (korot, valuuttakurssit, inflaatio) tuovana vaihtoehtona huonoksi osoittautuneelle kiinteiden mutta muutettavissa olevien valuuttakurssien regiimille • Oma raha ja kelluvat kurssit -vaihtoehto sivuutettiin pienen maan argumenteilla (alttius markkinapaineille, mikrotaloushaitat) • Valuuttakurssijouston puute tunnustettiin kyllä ongelmaksi, jos työmarkkinoiden joustavuus ei lisäänny vallinneesta • Viime kädessä EMU-jäsenyys kuitenkin poliittinen valinta, joka kuorrutettiin – Taloudellisilla argumenteilla – Juridisilla argumenteilla (EU-jäsenyys => EMU-jäsenyys)
4. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Kokemus • Ensimmäinen vuosikymmen päätöksestä: toivottua vakautta ja hyvä kasvu – Ei kuitenkaan eroa Ruotsiin, joten valuuttakurssiregiimin muutos ei ratkaiseva puoleen tai toiseen • 2008 alkanut kriisi ensimmäinen todellinen testi – Lopputuloksen perusteella Suomi on menestynyt huonosti • Mutta mikä oman rahan puuttumisen merkitys tässä? • Kolme näkökulmaa – Sopeutuminen nykyisessä kriisissä vs. 1990-luvun kriisissä – Suomi vs. Ruotsi – Palkkasopeutus Saksan malliin: kuinka paljon olisi auttanut?
5. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Vertailu 1990-luvun kriisiin
6. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY BKT:n toipuminen heikompaa kuin 1990-luvulla 80 85 90 95 100 105 110 Q:2007/1 Q:1989/1 Q:2008/1 Q:1990/1 Q:2009/1 Q:1991/1 Q:2010/1 Q:1992/1 Q:2011/1 Q:1993/1 Q:2012/1 Q:1994/1 Q:2013/1 Q:1995/1 Q:2014/1 Q:1996/1 Q:2015/1 Q:1997/1 Bruttokansantuote, 1989Q4=2007/4=100 1989/4=100 2007/4=100
7. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Viennin kehitys aivan erilainen 1990-luvulla: nopeaa kasvua jo 1991 lopulta alkaen 60 80 100 120 140 160 180 Q:2007/1 Q:1989/1 Q:2008/1 Q:1990/1 Q:2009/1 Q:1991/1 Q:2010/1 Q:1992/1 Q:2011/1 Q:1993/1 Q:2012/1 Q:1994/1 Q:2013/1 Q:1995/1 Q:2014/1 Q:1996/1 Q:2015/1 Q:1997/1 Vienti (tavarat ja palvelut) 1989/4=100 2007/4=100
8. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY 90-luvulla kulutus sukelsi, mutta lähti 3 vuoden laskun jälkeen reiluun kasvuun 80 85 90 95 100 105 110 Q:2007/1 Q:1989/1 Q:2008/1 Q:1990/1 Q:2009/1 Q:1991/1 Q:2010/1 Q:1992/1 Q:2011/1 Q:1993/1 Q:2012/1 Q:1994/1 Q:2013/1 Q:1995/1 Q:2014/1 Q:1996/1 Q:2015/1 Q:1997/1 Yksityinen kulutus 1989/4=100 2007/4=100
9. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Investoinnit sukelsivat pitkään 90-luvulla, mutta tässä vaiheessa jo 3 vuotta kasvussa 40 50 60 70 80 90 100 110 Q:2007/1 Q:1989/1 Q:2008/1 Q:1990/1 Q:2009/1 Q:1991/1 Q:2010/1 Q:1992/1 Q:2011/1 Q:1993/1 Q:2012/1 Q:1994/1 Q:2013/1 Q:1995/1 Q:2014/1 Q:1996/1 Q:2015/1 Q:1997/1 Kiinteät investoinnit 1989/4=100 2007/4=100
10. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Rahapolitiikka nykykriisissä keveämpää, fipo pääosin keveämpää kuin 90-luvulla Finanssipolitiikan kireys: Kuusen päätösperäisen politiikan indikaattori Rahapolitiikan kireys: 3 kk rahamarkkinakoron taso -5,0 -4,0 -3,0 -2,0 -1,0 0,0 1,0 2,0 3,0 4,0 5,0 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1990-luvulla 2000-luvulla -2 0 2 4 6 8 10 12 14 16 18 2007/01 1989/01 2008/01 1990/01 2009/01 1991/01 2010/01 1992/01 2011/01 1993/01 2012/01 1994/01 2013/01 1995/01 2014/01 1996/01 2015/01 1997/01 1990-luvulla 2000-luvulla * Helbor ->12/1998, Euribor 1/1999 ->
11. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Markkinoiden kasvu nyt heikompaa 80 90 100 110 120 130 140 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Suomen vientimarkkinoiden laajuus (OECD), 2008,1990 = 100 1990s 2000s Lähde: OECD [90-luku: sisältääkö NL/Venäjää?]
12. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY 90-luvulla markkinaosuuksissa jyrkkä nousu 60 70 80 90 100 110 120 130 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Vientimarkkinamenestys, 2008=1990=100 1990-luvulla 2000-luvulla
13. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Suhteelliset nimelliset (NULC) ja reaaliset (RULC) yksikkötyökustannukset (koko talous) 50,0 55,0 60,0 65,0 70,0 75,0 80,0 85,0 90,0 95,0 100,0 1984 1988 1992 1996 2000 2004 2008 2012 NULC RULC Lähde: Etla
14. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Yksikkötyökustannukset (NULC, koko talous) ja niiden osatekijät kriisien aikana (a) Labour costs in the 1990s crisis (b) Labour costs since 2008 Lähde: Etla
15. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY 90-luvun toipuminen vientivetoinen: vienti => investoinnit => kulutus -10 -8 -6 -4 -2 0 2 4 6 8 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 Contribution of demand components to growth in Finland 1990-1996 Net exports of goods and services Private investment Private consumption Public consumption+investment Inventories & statistical error GDP
16. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY 2010-11 toipuminen kulutuksen ja asuntoinvestointien varassa, viennistä ei missään vaiheessa apua, yksityiset investoinnit viime vuosien heikkouden pääsyy -10 -8 -6 -4 -2 0 2 4 6 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Contribution of demand components to growth in Finland 2008-2014 Net exports of goods and services Private investment Private consumption Public consumption+investment Inventories & statistical error GDP
17. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY 90-luvulla tuotannon kasvu laajasti eri toimialoilta -8,00 -7,00 -6,00 -5,00 -4,00 -3,00 -2,00 -1,00 0,00 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 7,00 8,00 1991 1992 1993 1994 1995 1996 % Lähteet: Tilastokeskus, ETLAn laskelmat Toimialojen kontribuutio BKT:n muutokseen 1990-1996 Alkutuotanto Metsäteoll. Kemianteoll. Sähkö- ja elektr.teoll. Met.teoll. pl. sähkö- ja ele. Muut teoll. toimialat Energia-, vesi- ja jätehuolto Rakentaminen Palvelut BKT perushintaan
18. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY ICT-romahdus tuotannon laskun pääsyy, muu teknologiateollisuus supistunut myös -10,00 -9,00 -8,00 -7,00 -6,00 -5,00 -4,00 -3,00 -2,00 -1,00 0,00 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 7,00 8,00 2009 2010 2011 2012 2013 2014 % Lähteet: Tilastokeskus, ETLAn laskelmat Alkutuotanto Metsäteoll. Kemianteoll. Sähkö- ja elektr.teoll. Met.teoll. pl. sähkö- ja ele. Muut teoll. toimialat Energia-, vesi- ja jätehuolto Rakentaminen Palvelut BKT perushintaan Toimialojen kontribuutiot tuotantoon, prosenttiyksikköä
19. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Nykyinen kriisi vs. 90-luvun kriisi • Toipuminen nyt paljon hitaampaa, vienti perusongelma • Rahapolitiikka nyt paljon keveämpää, fipo ei ainakaan kireämpää ; rahoitusjärjestelmä paremmassa kunnossa • Nyt kustannuskilpailukyvyn paranemisesta ei samanlaista tukea kasvulle kuin 1990-luvulla • Syy: työmarkkinat eivät sen joustavampia kuin 90-luvulla ja valuuttakurssijouston puute • Erojen taustalla myös: – Myös markkinakasvu nyt heikompaa – Shokit luonteeltaan erilaisia (nyt kohdistuneet korkean arvonlisän tuotantoon ja jakautuneet ajallisesti) – Nyt ei yhden yrityksen satumaista menestystä toipumisvaiheessa
20. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Vertailu Ruotsiin: Miten Ruotsi olisi pärjännyt EMUssa? • Analyyttisesti helpompi ajatuskoe kuin miten Suomen talous olisi toiminut EMUn ulkopuolella • Oletus: Ruotsi EMUn jäsen alusta lähtien s.e. politiikkakorot EKP-korkoja ja efektiiviinen valuuttakurssi muiden valuuttojen euro-kurssien mukaan Ruotsin kauppapainoilla • Simulointi NiGEM-mallilla (Suni & Vihriälä, Etla raportti 49, tammikuu 2016)
21. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Ruotsin lyhyt korko: todellinen korko vs. EMU-Ruotsin korko -1 0 1 2 3 4 5 6 1999/1 2001/1 2003/1 2005/1 2007/1 2009/1 2011/1 2013/1 Percent,% Three month interest rates in 1999/1-2014/4 SDINT Simulated
22. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Ruotsin efektiivinen valuuttakurssi: todellinen ja EMU-Ruotsin kurssi 90 95 100 105 110 115 120 125 1999/1 2001/1 2003/1 2005/1 2007/1 2009/1 2011/1 2013/1 Index,1999/1=100,currencystrengthens,whenindex numbersrise Actual and simulated Swedish Effective Exchange Rates, in 1999/1 - 2014/4 Sweden Simulated
23. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Todellinen ja EMU-Ruotsin BKT sekä Suomen todellinen BKT 95 105 115 125 135 145 1999/1 2001/1 2003/1 2005/1 2007/1 2009/1 2011/1 2013/1 Index,1999/1=100 Finland 'Sweden in EMU' Sweden
24. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Päätelmiä Ruotsi-simulaation perusteella • Oma raha auttoi Ruotsin BKT-kasvua kriisin pohjassa => olisi luultavasti auttanut myös Suomea • Mutta hyöty tilapäinen; 2013 lähtien EMU-Ruotsin simuloitu BKT suurempi kuin toteutunut • Lisäksi kahden vaihtoehdon ero pienempi kuin Suomen ja kumman tahansa Ruotsin BKT-vaihtoehdon välillä=> valuuttaregiimi ei ratkaisevan tärkeä asia • Muistettava kuitenkin: Ruotsia ei ole kohdannut yhtä isoja shokkeja => Suomen rapo ja valuuttakurssireaktiot olisivat luultavasti poikenneet Ruotsin toteutuneista
25. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Kilpailukykyä parantava palkkatason sopeutus EMU-Suomessa? • Useat EMU-maat ovat kyenneet parantamaan kustannuskilpailukykyään palkkasopeutuksella • Saksa kiinnostava vertailukohta – Teollisuusmaa – Ei rahoituskriisiä – Merkittävä kustannuskilpailukyvyn parannus 2000-luvun alun jälkeen: maltilliset sopimuskorotukset, negatiiviset liukumat • Suomen makromallin simulointi (Lehmus ja Vihriälä, ETLA muistio 47, toukokuu 2016) a) Sopimuspalkkojen jäädytys vuoden 2010 tasolle b) Lisäksi 1 prosentin negatiivinen liukuma vuotta kohden
26. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Palkkakehitys Saksassa ja Suomessa Saksa Suomi -6 -4 -2 0 2 4 6 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 TES-korotus Toteutunut palkankorotus Liukumien vaikutus kumulatiivisesti 0 2 4 6 8 10 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 TES-korotus Toteutunut palkankorotus Liukumien vaikutus kumulatiivisesti
27. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Palkkasopeutuksen BKT-vaikutus, % Sopimuspalkkojen jäädytys vuoden 2010 tasolle Jäädytys vuoden 2010 tasolle ja yhteensä 5 % negatiivinen liukuma % % -1 0 1 2 3 4 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Jousto 1 Jousto 2 -1 0 1 2 3 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Jousto 1 Jousto 2 %
28. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Palkkamaltin työllisyysvaikutukset, 1000 henkeä Sopimuspalkkojen jäädytys vuoden 2010 tasolle Jäädytys vuoden 2010 tasolle ja yhteensä 5 % negatiivinen liukuma 0 10 20 30 40 50 60 70 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Jousto 1 Jousto 2 0 20 40 60 80 100 120 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Jousto 1 Jousto 2
29. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Vaikutukset reaaliansioihin ja kulutukseen
30. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Yksityisen kulutuksen kehitys ja taso Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa Yksityinen kulutus, määrän kehitys, indeksi 2000=100 Yksityinen kulutus asukasta kohden, ostovoimakorjattu, EU28=100 90 100 110 120 130 140 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Lähde ja ennuste: OECD. 90 100 110 120 130 200020022004200620082010201220142016 Lähde: AMECO. Ennuste: EU-komissio. Suomi Ruotsi Saksa Saksa Suomi Ruotsi
31. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Päätelmät simulaatioista • Saksassa toteutunutta muistuttavalla palkkasopeutuksella Suomi olisi selvinnyt paremmin nykyisestä kriisistä – Erityisesti vienti- ja työllisyyskehitys selvästi parempia • Mutta merkittäväkään palkkajousto ei olisi riittänyt BKT:n palauttamiseen 2008 tasolle 2016 mennessä ja mitä todennäköisimmin ei myöskään työllisyyttä • Palkkasopeutuksen vaikutus ostovoimaan ja kulutukseen eivät järkyttäviä verrattuna kulutuksen tasoon
32. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Summa summarum • Oman rahan puute on hidastanut Suomen toipumista heikon palkkajoustavuuden oloissa; Saksan tapainen joustavuus olisi pienentänyt työllisyysmenetyksiä tuntuvasti • Suomen hidas toipuminen kriisistä ei kuitenkaan johdu yksinomaan oman rahan puutteesta – Shokit isoja ja usealle vuodelle jakautuneita – Korkotason osalta EKP:n rahapolitiikka on ollut hyvin elvyttävää – Valuuttakurssijousto hyödyllistä vain siltä osin kuin reaalipalkkojen joustamattomuus johtuu nimellispalkkajäykkyydestä • Pidemmän päälle menestys riippuu muista tekijöistä kuin palkkajoustavuudesta • EMU-jäsenyyden poliittiset perusteet eivät liene muuttuneet
33. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Kiitos
34. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Yrityssektorin tuottavuus Suomessa ja Ruotsissa Yrityssektorin tuottavuus Yrityssektorin tuottavuus, toimialarakenne vakioitu Lähde: EUKlems, Etlan laskelmat
35. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Työvoimakustannukset tuntia kohden Yrityssektori, toimialavakioitu: yritykset keskimäärin (”within”) Tehdasteollisuus, toimialavakioitu: yritykset keskimäärin (”within”) Lähde: EUKlems, Etlan laskelmat
36. ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY Kilpailukyky reaalisilla yksikkötyökustannuksilla mitattuna Yrityssektori, toimialavakioitu: yritykset keskimäärin (”within”) Tehdasteollisuus, toimialavakioitu: yritykset keskimäärin (”within”) Lähde: EUKlems, Etlan laskelmat
Mitä uusimmat tilastot kertovat rikollisuudesta Suomessa? Kimmo Haapakangas, ...
Sukupuolten tasa-arvo tilastoissa, Miina Keski-Petäjä, Tilastokeskus
Miltä ympäristöasiat näyttävät tilastojen valossa?, Niina Lesonen, Tilastokeskus
Tilastotiedon löytäminen, Mikko Niemi
Vinkkejä kesätoimittajille, Hannele Orjala