LAMPAIDEN SYYSLAIDUNTAMINEN - PDF
Download "LAMPAIDEN SYYSLAIDUNTAMINEN"
1 LAMPAIDEN SYYSLAIDUNTAMINEN Kerääjäkasvien hyötykäyttö HAMK Mustiala Jari Heikkonen, lehtori, kotieläintuotanto HAMK Mustiala Laidun on lampaiden tärkein rehu 1. Kevätkaritsoinnissa tärkein tuotantorehu = imetyskauden loppuosan rehu: maitoa laitumelta = karitsoiden loppukasvatuksen rehu: karitsan lihaa laitumelta 2. Vähentää hoitotyön tarvetta pienentää kustannuksia parantaa kannattavuutta = kaikki eläimet laitumelle, ei hoitotöitä lampolassa = laitumen hoitotyöt: aitaus, lannoitus, puhdistusniitot = eläinten tarkkailu: terveys ja kasvun seuranta = vesihuolto ja lisäruokinta (????) 1
2 Erilaisia laitumia 1. Viljellyt peltolaitumet: imettävät uuhet ja kasvavat karitsat 2. Luonnonlaitumet: pensaikot, vanhat pellot, taimikot, rantalaitumet, saaret 3. Metsälaitumet 4. Maisemanhoitokohteet: perinnebiotoopit, taajamien ruohikot 5. Entäpä kerääjäkasvien sato syksyllä?? Laitumen tarve Alkukesä jopa yli 15 uuhta/ ha (syönti > 2 kgka/pv) Keskimäärin 7-10 uuhta / ha tai vieroitettua karitsaa/ha (syönti kgka/pv) 2
3 Laiduntamistekniikat Lohkosyöttö Kaistasyöttö Jatkuva laidunnus laidun - 40% alasta alkukesän käyttöön, loput säilörehuksi - Säilörehuala keskikesän laitumeksi, muu osa kasvaa - koko ala loppukesän käytössä Aitaaminen Sähköaita Verkkoaita Luonnonesteet 3
4 Laiduntamisen haasteet 1 Loisongelmat : karitsoiden kasvu??? Pedot: petoaidat laumanvartijakoirat sisäruokinta: karitsoiden loppukasvatus vain päivälaidunnus: uuhet Laiduntamisen haasteet 2. Laitumen kasvurytmi vaihtelee ja heikentyy loppukesällä Lampaiden ravinnontarve lisääntyy karitsoiden kasvaessa Miten taata karitsoiden tasainen ja hyvä kasvu (noin 300 g/pv) kasvatuksen loppuun asti. Tavoitteena yli 45 kg elopainoa, yli 18 kg teuraspainoa 4
5 Mistä rehua koko laidunkaudeksi? Osa laidunalasta keväällä säilörehuksi loppukesän sato laitumeksi Heinän odelma laitumeksi Yksivuotiset laidunkasvit esim. pikalaitumet Kerääjäkasvien sadon hyväksikäyttö Kerääjäkasvikasvusto lammaslaitumena Lammas soveltuu hyvin: kevyt eläin, tarkka laiduntaja, pitkä laidunkausi Kasvusto lehtevää ja hyvin sulavaa Kuiva-aineella hyvä energia-arvo Apilapitoiset kasvustot myös valkuaispitoisia Valkoapila erityisen maittavaa suuri syönti suhteessa elopainoon Soveltuu erityisen hyvin kevätkaritsoiden loppukasvatusrehuksi; hyvä kasvu ilman lisärehuja Käyttökelpoinen myös syyskaritsoivien uuhien tunnutus- ja imetysrehuna (sää?!) Astutettavien uuhien flushingrehu? Laiduntaminen sisäruokintaa taloudellisempaa: rehun hinta, työ 5
6 Lisäruokintaa laitumelle? Vettä, suolaa ja kivennäisiä Väkirehulisä vieroitetuille karitsoille: kasvu saattaa parantua, mutta parantuuko taloudellinen tulos? Nurmirehun lisäruokinta? - Ruokintahygienia - Onnistunee parhaiten lampolassa Pelkkä laidunruokinta helpointa ja yksinkertaisinta Riittävä laidunala ja siirtyminen sisäruokintaan ajoissa takaavat hyvän häiriöttömän kasvun Mahdollisia ongelmia ja selvitystä vaativia asioita Vaikutukset karitsoiden terveyteen: voiko olla ainoa rehu, tarvitaanko lisää kuitua, ripuliriski?? Puhaltumisriski puna-apila Apiloiden mahdolliset kasviestrogeenit tiinehtymisongelmat? - puna-apilalla suurin riski: hiljaisia kiimoja, heikentynyttä tiinehtymistä, sikiökuolleisuutta - muilla apiloilla ja palkokasveilla riskit pienempiä Sopiva eläintiheys: sadon määrä/ eläinten tarve? esim. hyödynnettävä sato1000 kgka/ ha, vieroitettuja karitsoita, syönti 1kgka/pv, laidunnusaika 50 pv 20 karitsaa/ ha Tilalla: 200 karitsaa/ 15 ha = 13 karitsaa/ ha 6
7 Hommassa mukana myös Haastattelu Seppälän tilalla: Anni Kantonen Noora Kipinoinen Kalle Saukkolin Johanna Valkama 7
MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS TIEDOTE 4/95. Lammas ja laidun. Jokioinen 1995 ISSN 0359-7652
MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS TIEDOTE 4/95 Lammas ja laidun Jokioinen 1995 ISSN 0359-7652 MAATALOUDEN TUTKIMUSKESKUS TIEDOTE 4/95 Lammas ja laidun Summary: Sheep production on pasture Sammandrag: Får på hetet
TEURASKARITSOIDEN LAIDUNNUS KERÄÄJÄKASVILAITUMELLA
TEURASKARITSOIDEN LAIDUNNUS KERÄÄJÄKASVILAITUMELLA Ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytetyö Mustiala, Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma Kevät 2017 Reetta Vesamäki TIIVISTELMÄ Maaseutuelinkeinojen koulutusohjelma