Euroopassa tehdään yhteistyötä tartuntaketjuja jäljittävän mobiilisovelluksen kehittämiseksi, mutta lopulta Suomi luo oman sovelluksensa | Yle Uutiset | yle.fi
7.4.2020 klo 07.30päivitetty 7.4.2020 klo 07.52
Bluetooth-tekniikkaan perustuva sovellus kerää tunnisteita tilanteista, joissa ihmiset ovat lähekkäin pidemmän ajan. Jos käyttäjä saa koronavirustartunnan, sovellus varoittaa tämän tiedon perusteella muita altistuneita.Ivan Nesterov / Alamy | Muokkaus: Lasse Isokangas / Yle
Mobiiliteknologian hyödyntäminen koronaviruksen tartuntaketjujen jäljittämisessä on puhuttanut viime aikoina Euroopassa. Aasiassa erilaiset seurantasovellukset ovat olleet käytössä jo pitkään, ja niiden katsotaan auttaneen tartuntojen hillitsemisessä. Nyt Euroopassa halutaan saada samoja tuloksia, mutta menetelmillä, jotka kunnioittavat ihmisten kansalaisoikeuksia ja yksityisyyden suojaa.
Eurooppalaisen ratkaisun löytämiseksi Sveitsissä on käynnistetty Pan-European Privacy Preserving Proximity Tracing (PEPP-PT (siirryt toiseen palveluun)) -hanke, jonka tarvoitteena on luoda turvallinen ja ihmisten yksityisyyttä suojeleva teknologia tartuntojen seuraamiseksi.
PEPP-PT:n parissa työskentelee yli 130 tutkijaa, sovelluskehittäjää ja asiantuntijaa kahdeksasta eri EU-maasta. Hankkeeseen osallistuvat yritykset ja yhteisöt ovat pääsääntöisesti Saksasta tai Sveitsistä. Työryhmässä ovat mukana muun muassa Saksan virustorjunnasta vastaava Robert Koch -instituutti, Lausannen teknillinen yliopisto, Euroopan tekoälytutkimukseen keskittyvä ELLIS-yhteisö sekä Tanskan teknillinen korkeakoulu.
PEPP-PT on keskittynyt kehittämään Bluetooth-tekniikkaan perustuvaa järjestelmää. Mallia on haettu Singaporesta, jossa on jo käytössä vastaavanlainen sovellus (siirryt toiseen palveluun). Puhutaan digitaalisesta kontaktien kartoittamisesta.
Bluetooth-sovelluksen toimintaperiaate on yksinkertainen. Se tallentaa muistiin kaikki tapahtumat, jossa puhelin on pidemmän ajan lähellä toista puhelinta. Jos käyttäjällä myöhemmin todetaan koronavirustartunta, sovellus lähettää ilmoituksen henkilöille, jotka ovat Bluetooth-tietojen perusteella altistuneet tartunnalle.
Sovellus ei kerää paikkatietoja, eli se ei kerro missä tai milloin altistuminen on tapahtunut. Tietoja ei myöskään tallenneta erilliseen tietokantaan, vaan ne säilyvät paikallisesti puhelimessa.
Kansainvälisestä yhteistyöstä kansallinen sovellus
PEPP-PT on ilmoittanut, että sen järjestelmä on valmis jo tällä viikolla. Tarkemmin sanottuna huomenna. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että eurooppalaiset voisivat samantien ladata puhelimiinsa sovelluksen. Se pitää ensin koodata.
Suomessa tähän työhön ovat ryhtyneet ohjelmistoyhtiöt Reaktor ja Futurice. Yritysten yhteistyö saa tukea (siirryt toiseen palveluun) Business Finlandilta.
– Ollaan tilanteessa, jossa siis rakennetaan yhtä aikaa suomalaista ja kansainvälistä sovellusta. Suomeen otetaan parhaat palat näistä kansainvälisistä käynnissä olevista töistä ja viedään niitä eteenpäin täällä, sanoo liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka (sd.).
Tämä kuulostaa päällekkäistä työltä, mitä se osittain onkin. Tämä johtuu siitä, että EU:n oman tietosuojalainsäädännön eli GDPR:n lisäksi sovelluksen on noudatettava Suomen oma tietosuojalainsäädäntöä.
– Toisessa maassa kehitetty sovellus ei automaattisesti sovellu mitenkään Suomen lainsäädäntöön. Meidän täytyy joka tapauksessa tehdä kansallinen sovellus siitä ratkaisusta, jota muualla on viety eteenpäin, Harakka toteaa.
Harakka uskoo, että Suomessa ollaan vähintään yhtä pitkällä sovelluksen kehitystyössä kuin missä tahansa muuallakin. Ja kun täällä saadaan jotain valmiiksi, se on tavalla tai toisella myös muiden maiden käytettävissä.
Harakka kuvailee PEPP-PT:tä avoimeksi yhteistyöksi, jossa eri toimijat jakavat toisilleen tietoa ja koodia, jotta COVID-19-viruksen leviäminen saadaan talttumaan. Kaiken lähtökohtana on kuitenkin käyttäjien yksityisyyden suojeleminen.
– Tämä ei ole minkään sorttista paikannusta, ihmisten seurantaa tai jäljittämistä, tai sijaintitietojen hakemista. Tässä pyritään vain ja ainoastaan siihen, että se kahden ihmisen läheinen kontakti tulee hälytetyksi silloin, kun ihminen itse toteaa saaneensa tartunnan ja haluaa varoittaa muita, Harakka painottaa.
Lue uusimmat uutiset koronaviruksesta
koronavirusmobiilisovellusKotimaatekniikkaTimo HarakkatartuntatauditSuomiTietosuojalakiBluetooth