Riittääkö yhden yöhoitajan systeemi?
Yhden yöhoitajan käyttö pienemmissä vanhustenhoitolaitoksissa on yleistä. Loviisassa yöhoitaja on yksin Hambergin kodissa Loviisan keskustassa sekä entisen Liljendalin alueen Rosenkullassa. Hambergin kodissa soitetaan ambulanssi jos tarvitaan nostoapua. Tämän vuoden aikana apua on soitettu kaksi kertaa.
Taasiakodissa Tesjoella on yksi yöhoitaja, mutta vieressä on Emilkoti, jossa on yksi hoitaja ja he tekevät yhteistyötä. Pernajan vanhainkodissa on kaksi yöhoitajaa, samoin Hemgårdenissa. Vanhusten laitoshoidosta vastaava Lisbeth Forsblom Loviisan senioripalveluista kertoo parhaillaan mietittävän yhteistä suunnitelmaa, kenelle mistäkin soitetaan jos yöaikaan tapahtuu jotain poikkeavaa, esimerkiksi vanhus kaatuu eikä häntä saa yksin ylös. Kun yksiköt ovat lähekkäin, kuten Hambergin koti on lähellä terveyskeskusta tai palvelutalo Esplanadia, joista voidaan soittaa apua, ei hän näe ongelmaa. Vaikka toisessa laitoksessa asukkaat jäävät hetkeksi yksin oman hoitajan auttaessa toisaalla, on kyse harvoin sattuvista tilanteista eikä vaaratilanteita synny Forsblomin arvion mukaan sen enempää kuin voisi tapahtua hoitajan ollessa kiinni omassa yksikössään toisessa päässä. Rosenkullan tapainen pieni laitos kaukana muista hoitolaitoksista on ongelma. Rosenkullassa on toimittu kuten entisen Liljendalin kunnan aikana tehtiin, eli jos yöaikaan yhden hoitajan ollessa työssä tarvitaan nostoapua, soitetaan lähellä asuville työntekijöille jotka tulevat auttamaan.
- Se ei ole kiva asia, mutta tapahtuu harvoin, Forsblom kertoo. Hän muistuttaa kuntien vähistä rahoista ja siitä, että lisätyövoimaa tarvittaisiin etenkin ilta- ja päiväsaikaan eikä kalliiseen yöhoitoon ole varaa satsata, kun epätavallisia tapahtumia on harvoin.
- Yöaikaan tavallista työtä ei juuri ole, suurin osa potilaista nukkuu. Jos olisi kaksi yöhoitajaa, pitäisi miettiä millaista työtä heille järjestetään. Pyykkihuoltoa ehtii nyt yksikin tekemään.
Hoidettavia kolmessa paikassa
Lapinjärvellä kunnan tehostetussa palveluasumisessa työskentelee yöaikaan yksi hoitaja. Hänellä on laitoksessa asuvien vanhusten lisäksi vastuullaan yöaikaan kodeissaan asuvat vanhukset, joilla on turvaranneke. Tehostetussa palveluasumisessa on nyt seitsemän asukasta. Tehostetun palveluasumisen hoitaja käy vähintään kaksi kertaa yössä vanhainkodin puolella auttamassa kääntämään potilaita, kun vanhainkodissakin on nykyisin vain yksi hoitaja. Tämän ajan asukkaat ovat keskenään tehostetussa palveluyksikössä.
Arja Pekkarinen työskentelee Lapinjärven kunnan tehostetussa palveluasumisessa ja kotipalvelussa. Viime viikolla hänelle sattui tilanne, jossa vanhus kaatui vessassa eikä häntä pystynyt yksin nostamaan. Annettujen ohjeiden mukaisesti hän soitti apuun paikallisen taksin, jonka kuljettaja tuli nostamaan vanhuksen ylös lattialta. Taksilla lähdetään liikkeelle myös, jos kotipalvelun piirissä oleva kauempana asuva soittaa apua turvarannekkeella. Pekkarinen kertoo työyhteisössä pohditun, onko epäeettistä pyytää taksia apuun kun vanhus on yövaatteissa ja etenkin wc-käynnillä kaatuessaan ”paljaimmillaan”.
Käytännössä Lapinjärven yöhoitojärjestely tarkoittaa sitä, että tehostetussa palveluasumisessa olevat asiakkaat ovat yksin silloin, kun oma yöhoitaja on vähintään kaksi kertaa yössä vanhainkodilla apuna kääntämässä vanhuksia, sekä myös silloin jos turvapuhelimella apua pyytäneen luokse on lähdettävä. Lapinjärven perusturvajohtaja Görel Fabritius on yllättynyt kunnan vanhustenhoitoon kohdistuvasta kritiikistä ja toteaa olevansa siinä uskossa että Lapinjärvellä hoito hyvässä mallissa. Taksin käyttäminen on hänen mielestään normaalia käytäntöä muuallakin.
- Voi soittaa vaikka taksin apuun, jos ei yksin pärjää. Ammatillisen avun tarpeeseen on hälytettävä ambulanssi, tilanne on osattava arvioida.
Hän toteaa, että turvapuhelinta käyttävistä kotipalvelun asiakkaista noin 90 prosenttia asuu vanhainkodin lähellä olevissa vuokra-asunnoissa eivätkä tehostetun palveluasumisen asukkaat joudu olemaan pitkään ilman hoitajaa, vaikka tällainen hälytyslähtö hoitajalle tulisikin.
Aviin tehty kantelu?
Loviisan Sanomien tietojen mukaan Lapinjärven vanhustenhoidosta ja nimen omaan yöaikaisesta hoidosta on tehty kantelu Valviraan. Valvirasta asia on siirretty eteenpäin Etelä-Suomen Aluehallintovirastoon.
Sosiaalihuollon johtava ylitarkastaja Eija Hynninen-Joensivu Etelä-Suomen aluehallintovirastosta ei vielä eilen ollut saanut Valvirasta siirrettyä epäasiallista menettelyä koskevaa kantelua pöydälleen, mutta toteaa paperien kulkemiseen menevän isoissa taloissa jonkin verran aikaa. Hän kertoo kantelun saatuaan arvioivansa ensin, onko tilanne sellainen, että se vaatii paikan päälle tuloa vai voidaanko selvitys tehdä asiakirjapohjalta. Paikan päälle lähdetään, jos näyttää, että asiaan on perusteltua puuttua heti. Jos asiassa edetään asiakirjapohjalta, laitetaan aluehallintovirastosta selvityspyyntö palveluntuottajalle, eli tässä tapauksessa Lapinjärven kunnalle. Aikaa vastata annetaan yleensä kuukausi. Hän kertoo selvityksessä tarkastettavan, onko hoitajamäärä riittävä ja millainen tukijärjestelmä on, jos yövuorossa on vain yksi hoitaja. Sitä, että taksinkuljettaja tulee auttamaan kaatuneen vanhuksen nostamisessa, hän ei yksittäistapauksessa kommentoi, mutta toteaa, että tarkastuksessa selvitetään, onko kunnan peruskonsepti käyttää taksia vai onko ollut jotain poikkeuksellista mikä on johtanut tähän.
- Taksia käytetään paljon apuna kotiin annettavissa palveluissa, mutta vähemmän asumisyksiköissä. Tässä on selvitettävä, mikä on perusrakenne. Yöaikaan erilaisia tilanteita tulee väistämättä, ja on selvitettävä miksi on turvauduttu taksiin ja mitä tehdään kun tarvitaan ammatillista apua.
Aluehallintovirasto voi selvityksen jälkeen antaa erilaisia seuraamuksia. Ankarimmillaan se voi määrätä palkkaamaan lisää yöaikaista henkilökuntaa. Kunnalle voidaan antaa myös huomautus, ja edellyttää että se esittää suunnitelman yöaikaisesta turvallisuudesta. Suunnitelmaan voi sisältyä niin lisähenkilökunta, päivystysjärjestelmä kuin ammatillisen avun saanti poikkeustilanteissa.
- Jos kunta on menetellyt oikein, voi olla ettei kantelusta seuraa mitään.
Parhaimpana ratkaisuna hän pitää sitä, että kunta korjaa epäkohdat jo ennen kuin selvityspyyntö tulee ja asia on noussut keskusteluissa esiin.
- Toive on, että palveluntuottaja itse huomaa ja korjaa asiat ja toteaa selvityksessään että toimenpiteisiin on ryhdytty. Palveluntuottaja voi itse todeta, että tässä meni pieleen, heitä nuhdellaan eikä jatkotoimia tule, ei tarvitse sen enempää tukistamisia, Hynninen-Joensivu sanoo.
Hän kertoo omassa pinossaan olevan nyt reilut 20 kantelua, jotka odottavat toimenpiteitä. Vanhustenhoitoa koskevien epäkohtailmoitusten määrä ei sinänsä ole ollut kasvussa, mutta Valviran taannoinen kysely toi ryppään valvottavia kohteita syksyllä.