Heli Inkinen lähtee arkkipiispan vaaliin – “Sukupuolella on aina merkitystä, myös tässä vaalissa” – Kotimaa24
Heli Inkinen lähtee arkkipiispan vaaliin – "Sukupuolella on aina merkitystä, myös tässä vaalissa"
29.08.2017 07:03 - Meri Toivanen | Kotimaa
Tutkija ja Turun hiippakunnan pitkäaikainen hiippakuntasihteeri Heli Inkinen, 59, lähtee ehdokkaaksi ensi helmikuussa järjestettävään arkkipiispan vaaliin. Pitkään nimellä Aaltonen tunnettua Inkistä on kampanjan vetäjien mukaan asettunut tukemaan tähän mennessä runsaat 40 äänioikeutettua.
– Suhteellisen iso joukko kannattajia arkkihiippakunnasta ja muualta Suomesta pyysi minua ehdokkaaksi. Mietin asiaa ja päädyin siihen, että suostun. Keskeistä oli, että huomasin saavani kannatusta myös ihmisiltä, jotka eivät minua edes tunne, Inkinen sanoo Kotimaa24:lle.
Ennen Inkistä vaaliin on lupautunut kansanedustaja, entinen Turun hiippakunnan piispa Ilkka Kantola, 60.
Inkinen antoi tukijoille suostumuksensa viikko sitten tiistaina. Sitä ennen hän harkitsi asiaa muutaman päivän.
Inkinen sanoo, että kirkko saisi hänestä helposti lähestyttävän, kielitaitoisen ja kokeneen arkkipiispan. Hänet on vihitty lehtoriksi 1982 ja papiksi 1989. Ensimmäisinä työvuosinaan Inkinen työskenteli Turun alueen seurakunnissa ja vuosina 1994–2015 kasvatuksen hiippakuntasihteerinä Turun tuomiokapitulissa.
Kirkolliskokousedustaja Inkinen oli 2004–2007, Suomen Ekumeenisen Neuvoston edustajajäsen hän on ollut vuodesta 2009. Vuosituhannen vaihteesta lähtien Inkinen on toiminut myös työnohjaajana ja työyhteisökehittäjänä.
"Yhdessä suunnitellaan ja yhdessä tehdään"
Inkinen väitteli teologian tohtoriksi Åbo Akademissa vuonna 2013. Hänen tutkimuksensa käsitteli naisten tietä pappeuteen El Salvadorin luterilaisessa kirkossa. Inkinen sanoo oppineensa El Salvadorista paljon.
– Siellä ollaan kaikkien kastettujen pappeudessa paljon pidemmällä kuin täällä.
Vuonna 2015 Inkinen jäi pois työstään tuomiokapitulissa ja alkoi tehdä jatkotutkimusta sukupuolen merkityksestä työnohjauksessa. Nyt hän opettaa Åbo Akademin yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunnan organisaatiot ja johtaminen -yksikössä.
Omaa johtamistapaansa Inkinen pitää osallistavana.
– Olen tottunut siihen, että yhdessä suunnitellaan ja yhdessä tehdään.
"En ole ollut mediapersoona, mutta työtä olen tehnyt vuosikymmeniä"
Inkinen on asunut Turun seudulla lähes koko ikänsä. Turkulaisuus ei kuitenkaan ole aivan koko totuus, sillä tuleva arkkipiispaehdokas on syntynyt Kymenlaaksossa.
– Isäni juuret olivat Karjalassa. Minulla on turkulais-karjalainen identiteetti.
Nykyisin Inkinen asuu osittain Brysselissä, missä hänen puolisonsa työskentelee Euroopan komissiossa.
– Sitä kautta tunnen ulkosuomalaisten ja Merimieskirkon elämää.
Tulevassa arkkipiispan vaalissa Turun arkkihiippakunnassa annettavilla äänillä on aiempaa vähemmän painoarvoa. Kirkon uudistetun vaalilainsäädännön mukaisesti muiden hiippakuntien ja kokonaiskirkon vaikutusta arkkipiispan vaalissa on haluttu lisätä.
Inkinen on tullut tutuksi Turun alueen seurakunnissa, mutta muualla Suomessa hän on tuntemattomampi. Ehdokas arvioi itse, että kasvatuksen työntekijät tuntevat hänet eri puolilla maata.
– En ole ollut mediapersoona, mutta työtä olen tehnyt vuosikymmeniä.
"Kaikki piispat ovat kasvaneet virkaansa"
Inkisen tukijat ovat halunneet löytää vaaliin ehdokkaaksi naisen. Inkinen ajattelee itsekin, että sukupuoli on arkkipiispan vaalissa olennainen asia.
– Kirkkohistorian ja työelämän tutkijana katson asioita gender-silmälasien läpi. Sukupuolella on aina merkitystä, myös tässä vaalissa. Piispakunnassa ei ole pian yhtään naista, eikä koko piispainkokouksessa, kun asessorit eivät enää ole osa piispainkokousta. Tämä asetelma ei vastaa kirkon jäsenistön tai työntekijäkunnan kokoonpanoa.
Inkinen sanoo arvostavansa nykyisen arkkipiispan Kari Mäkisen toimintaa arvojohtajana. Asioista, joita hän itse haluaisi pitää esillä, Inkinen mainitsee ihmisoikeuksien toteutumisen ja kunnioituksen ilmapiirin silloin, kun puhutaan vaikeista asioista.
Inkinen työskenteli Turun tuomiokapitulissa 20 vuotta. Kun hän aloitti työt, arkkipiispana oli John Vikström. Sama mies vihki Inkisen papiksi.
– On ollut hienoa ja mielenkiintoista nähdä, miten 20 vuoden aikana arkkihiippakunnan piispoina olleet ovat kasvaneet virkaansa.
Oletko valmis arkkipiispan vaaliin? – Näin vastaavat virassa olevat piispat
Demokraatti: Kansanedustaja ja entinen Turun piispa Ilkka Kantola lähtee arkkipiispan vaaliin
Arkkipiispa Kari Mäkinen jää eläkkeelle kesäkuussa 2018 – piispanvaalin aikataulu jo selvillä
Jos sukupuolella ei olisi merkitystä niin tuskinpa Suomen ev lut kirkon historiassa olisi ollut vain yksi naispuolinen piispa.
Kirkolla, pelastuslaitoksilla ja puolustusvoimilla on yhteinen ongelma: tasa-arvovaje. Perustuslaki 12:127§
Eikö ne ole äänestämällä valittu viimeaikoina. Eikö demokratia olekkaan oikeassa?
Demokratia on muutakin kuin äänestämistä, esim tasa-arvon aktiivista edistämistä, tasa- arvo- ongelmien esiinnostamista jne. Kriittisen ja riippumattoman median olemassaolo on myös elinehto demokratian toteutumiselle. Onko kirkollinen media kriittistä ja riippumatonta esim kirkon sisäisen tasa – arvo- ongelman analysoijana? Ei minun mielestäni ainakaan. Tässäkin uutisessa näytetään olevan enemmän huolissaan kirkon imagosta kuin tasa- arvovajeesta.
29.08.2017 17:11
Korjaus edelliseen kommenttiini:
Viittaan edellisen kommenttini viimeisillä virkkeillä toiseen tämänpäiväiseen K24 uutiseen:
https://www.kotimaa24.fi/artikkeli/kommentti-laajasalon-voitto-avasi-portit-naisia-haetaan-kirkon-johtoon-kissojen-ja-koirien-kanssa/
Tekeekö kirkon johto nyt parannusta äänestäjien synnistä? Minä olen käsittänyt, että demokratiassa keskustellaan ja jokainen saa tuoda mielipiteensä esille ja lopulta äänestetään. Voittanut ajatus olisi sitten pätevä ja kaikki sitoutuvat siihen. Muuten äänestämisellä ei ole mitään virkaa.
Paitsi jos asiat ovat niinkuin satu kertoo: Erään maan kaupungissa murtauduttiin kunnantoimistoon ja kassakaappi tyhjennettiin. Rahan menetys ei ollut suuri, mutta samalla menettiin seuraavan vuoden äänestystulokset.
Lahtinen: “Minä olen käsittänyt, että demokratiassa keskustellaan ja jokainen saa tuoda mielipiteensä esille ja lopulta äänestetään. ”
Näinhän se kristinuskon sanoma ja eri sorttisten kirkkojen toisiaan oikeammat opitkin ovat vuosisatojen kuluessa muotoutuneet – äänestämällä. Ei siinä millään Jumalalla tai Raamatun sanalla mitään sanomista ole koskaan ollut.
Ja niin ne tullaan kirkon uudetkin “oikeat” opit päättämään – ihmisten äänten enemmistöllä.