Lukijalta: Koronaepidemian toista aaltoa ei ehkä tulekaan | Pääkirjoitus & mielipide | Etelä-Suomen Sanomat
Pääkirjoitus & mielipide 16.6.2020 8:49
Lukijalta: Koronaepidemian toista aaltoa ei ehkä tulekaan
Suomen koronaepidemia on nyt sammumassa, eikä toista aaltoa tulekaan. Harvardin yliopiston immunobiologit ovat ennustaneet, että koronavirusepidemian toinen aalto on epätodennäköinen. Samaan johtopäätökseen ovat tulleet Uuden-Seelannin, Japanin, Etelä-Korean ja Australian epidemiologit.
Näissä maissa korovirukseen kuolleiden määrä on ollut maailman pienimpiä ja koronavirus saadaan nyt tukahdutetuksi. Tällöin uusia koronatartuntoja enää todeta. Se vähentää koronaepidemian toisen aallon riskiä. Esimerkiksi Uusi-Seelanti sai koronaviruksen tukahdutetuksi ja purki lähes kaikki rajoitukset. Suomessakin on jo monia alueita, joissa ei ole todettu uusia tartuntoja yli kuukauteen.
Uusiin viruspandemioihin pitää kuitenkin varautua, ja seuraava voi olla jo nurkan takana. Yhdysvaltain tartuntatautiviraston ennusteen mukaan seuraava viruspandemia voi puhjeta jo lähivuosien aikana, koska eläimistä ihmisiin siirtyvät virustaudit ovat lisääntymässä. Ympäristömyrkyt, torjunta-aineet, ilmastonmuutos ja ilmansaasteet edistävät uusien pandemiavirusten syntymistä.
Esimerkiksi Aasian villieläintoreista on tullut terveysuhka. Aasian suuret siipikarjan kasvattamot lisäävät myös pandemiauhkaa. Sika toimii virusmuunnosten välittäjänä, ja uusi pandemiavirus virus voi syntyä esimerkiksi lintujen, sian ja ihmisen viruksista.
Tosiasiassa koronavirus on tappanut paljon enemmän ihmisiä kuin viralliset tilastot osoittavat. New York Times -lehden mukaan huhtikuun lopussa oli 46 000 vainajaa jäänyt tilastoimatta. Brittilehti Financial Times puolestaan totesi, että koronavirukseen on saattanut kuolla 60 prosenttia enemmän ihmisiä kuin viralliset tilastot osoittavat. Varsinkin hoivakodeissa monisairaiden koronakuolemat jäävät tilastoimatta. Koronainfektiota seuraa usein bakteeri-infektio, ja hoivakotien monisairaat kuolevat usein antibioottiresistenttiin bakteeri-infektioon.
Koronavirukseen kuolleisuudessa voidaan todeta lähes satakertaiset erot. Britanniassa, Espanjassa ja Italiassa koronakuolleisuus on ollut maailman suurimpia. Esimerkiksi Britanniassa oli kuollut koronaan kesäkuun alkuun mennessä 615 ihmistä miljoonaa asukasta kohti ja vastaavasti Espanjassa 590 ja Italiassa 555 ihmistä. Sen sijaan Japanissa, Etelä-Koreassa, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa oli kuollut koronaan kesäkuun alkuun mennessä vain 5 – 7 ihmistä miljoonaa asukasta kohti, kun Suomessa vastaava luku oli 59 ja Ruotsissa 466.
Varsinkin hoivakodeissa monisairaiden koronakuolemat jäävät tilastoimatta.
Joulukuussa 2019 syntyi lepakon koronaviruksesta uusi pandemiavirus. Sen arvellaan siirtyneen ihmisiin muurahaiskävyn kautta. Erikoista tässä pandemiassa on lasten vähäinen sairastavuus. Lapset sairastavat koronavirusinfektion oireettomana tai vähäoireisena. Lapsilla ei ole todettu myöskään elimistön ylimitoitettua tulehdusreaktiota, sytokiinimyrskyä. Siihen liittyy tulehduksen välittäjäaineiden liiallinen lisääntyminen. Sen sijaan aikuisilla ja hoivakotien monisairailla koronavirus voi laukaista hengenvaarallisen sytokiinimyrskyn. Se vaurioittaa keuhkokudosta ja syntyy vakava hengitysvajaus.
Ylimitoitettu tulehdusreaktio synnyttää American Journal of Medicine -lehden mukaan haitallisen happiradikaalien myrskyn. Se lisää koronaviruksen tappavuutta suurentamalla hengitysteiden limakalvon läpäisevyyttä ja vaurioittamalla verisuonien sisäpintaa. Tulehdusta ja hapettumista estävä kasvisruoka pienentää koronakuolleisuutta. Se parantaa limakalvon puolustusta ja vaimentaa sytokiinimyrskyyn liittyvää tulehdusta ja happiradikaalien liikaeritystä.
Koronavirukselle altistavien riskitekijöiden perusteella voidaan ennustaa, ketkä sairastuvat tai kuolevat koronavirukseen. Esimerkiksi sydän- ja keuhkosairaudet, liikalihavuus ja diabetes altistavat koronavirusinfektiolle. Monet erilaiset tulehdukset altistavat myös koronavirukselle, kuten hampaiden tukikudosten tulehdus (parodontiitti) ja vyötärölihavuuteen liittyvä vatsaontelon sisäelinrasvan tulehdus.
Kirjoittaja on emeritusprofessori, dosentti ja lääkäri Hämeenlinnasta.