Kokkolan kaupunki : Friisin konepajan erikoistuotteet
ETT Erikoistietotoimisto
Ajankohtaista ﹥
Toiminta ﹥
ETT mediassa ﹥
Kokkola-tiedosto ﹥
Tarinoita ﹥
Viestit ja kysymykset ﹥
Tunnistamattomat kuvat ﹥
Etsimme tietoa ﹥
ETT mediassa
Juttupalsta Kokkola-lehdessä
Friisin konepajan erikoistuotteet
otherwise ETT Erikoistietotoimisto Ajankohtaista Toiminta ETT mediassa Juttupalsta Kokkola-lehdessä Kovan onnen Bolheim ETT avasi omat nettisivut Millaista oli kouluopetus 100 vuotta sitten? ETT:n vinkit jouluruokapöytään Jouluperinteiden historiaa Vuodet vaihtuvat - puheenaiheet pysyvät Vuodet vaihtuvat - puheenaiheet pysyvät osa2 Kokkolan tietoverkkojen varhaishistoriaa Kaarlelan "kissanmargariinitehdas" Sällskapsklubben i Gamlakarleby Kokkolan tietoverkkojen varhaishistoriaa osa 2 Kengänpohjia ja flanellia Minne katosi Roosin talon irtaimisto? Kokkolan ensimmäisen puhelin tarina Vuoden 1918 sotasaalis Trullit ennen ja nyt Kokkolan sota-ajan toiminnasta Tarinat nimien takaa John Hagan - Kokkolan puhelintoimen isä Aktivisti Ture Bredskär Köysitehtaan palo vuonna 1910 Nallen luokkakokous Suntin kevätmarkkinat 1962 Friisin konepajan erikoistuotteet Paskalaaka Erikoistietotoimisto kesäpaussille Laivanrakennus Kokkolassa - harakanpesistä huippualuksiin Muistoja Hagströmin kulmalta Luokkakokous lähestyy Kokkolan kujilta ja kaduilta Sähkö- ja elektroniikkalaitteiden valmistus Kokkolassa Kansakoulut venäläistämisen jaloissa Elämyksellinen luokkakokous - Nallesta tuli Museo-Nalle Työsuhde-etuna lehmä ja pullo paloöjyä Ykspihlajan vaiettu historia Kunnallishallinnon varhaishistoriaa - nälkää ja huutokauppaa Lattian alta sanomia menneisyydestä Miksi Mustakari oli aikanaan musta? Myymäläauto muistoja ETT:n joulunäyttely Chydeniassa Kokkolan kirkon lampeteista Muistikirjallinen isänmaallisuutta Luciasta ja Santa Lucia -laulusta Joulun ja uudenvuoden terveiset postikortein "Tyttöjen paratiisi" Kokkolan ilmailua muinaisista ajoista lähtien Ihmiskohtalo Ykspihlajan metsässä - ojanrummusta asianajajaksi Kokkolan sähkölaboratorio Radio-ohjattavien lennokkien historia osa 1 Taisto Hirvi-Sonnin kanssa - Radio-ohjattavien lennokkien historia osa 2 Lentävä kummajainen 95 vuotta sitten Nahkahiihto - edesmennyt Kokkolan perinne Edullista 100 vuotta sitten? Vielä ennätät keväthangille! Muistoja pääsiäiskokoista ja -trulleista Kokkola-tiedosto Tarinoita Viestit ja kysymykset Tunnistamattomat kuvat Etsimme tietoa Viisaat
Lukuisat kirkot soivat ja lämpiävät Friisin konepajan erikoistuotteilla
Weljekset Friis niminen avoinyhtiö perustettiin Tuomas ja Juhani Pohjanpalon toimesta Kalajoelle 13.10.1885. Aluksi toiminta nojautui perinteiseen käsityönä tehtävään messinginvalantaan, mutta vuosien myötä valanta kehittyi tehdasmaiseen metalliteollisuuteen.
Friisin konepajan toiminta laajeni Ykspihlajaan kymmenen vuotta myöhemmin. Toiminta siirtyi vähitellen kokonaan Ykspihlajaan parempien liikenneyhteyksien läheisyyteen, jossa Friisien toiminta kehittyi ja vilkastui. Helsingin kauppakoulun johtaja antoi yhtenä muiden joukossa kehuja veljesten uutteruudesta:”Harvinaisen hyvä tulos on saavutettu taitavalla ja tarmokkaalla liikkeen johdolla sekä varovaisuutta ja säästäväisyyttä käyttämällä.”
Friisin konepaja tuotti monenlaisia esineitä kuten patoja, pannuja, painoja, valuja, hautaristejä, -aitoja, rimauuneja ja kamiinoita. Terva- ja tärpättiuuneja toimitettiin Ruotsiin, Venäjälle ja Amerikkaan saakka. Lisäksi konepajassa tuotettiin muun muassa höyry-, meijeri-, mylly- ja sahakoneita, polttomoottoreita, höyrykattiloita ja jopa rautatievaunuja. Lisäksi Friiseillä oli oma telakka tehdasalueen rannalla, jossa valmistettiin hinaajia ja tehtiin tarvittaessa laivankorjauksia.
Friisin konepajan yksi tärkeä asiakasryhmä olivat kirkot. Suomen metalliteollisuusyhdistyksen vuoden 1948 luettelossa mainitaan, että yhteensä noin 400 maamme kirkkoa oli varustettu Friisin konepajan valmistamilla kamiinoilla. Konepajan 50-vuotisjuhlajulkaisussa mainitaan, että ilman Friisien tehokkaita ja halpoja lämpökamiinoita olisi suurin osa erityisesti maaseutukirkoista ollut talvella lämmittämättömiä.
Lämmitysjärjestelmän ohella useat kirkonkellot valmistettiin Friisien konepajassa. Warkauden paikallislehdessä otsikoitiin komeasti vuonna 1948 ”Kaunisääniset ja kaunissointuiset sekä täysin sähköistetyt ovat Warkauden uudet kirkon kellot”. Varkauden kirkkoon Friisit valmistivat kolme kelloa, joista painavin oli 780 kg. Samaisessa lehtijutussa mainitaan, että Veljekset Friis Oy oli valmistanut edellisenä kesänä kellot muun muassa Nakkilan ja Rajamäen kirkkoihin. Friisin konepajan sodanjälkeiset hankintasopimukset paljastavat, että kirkonkelloja kielineen ja/tai koneistoineen on Ykspihlajasta toimitettu ainakin Lauttasaaren seurakunnalliseen työkeskukseen, Mikkelin tuomiokirkkoon, Savonlinnan Säämingin seurakuntaan ja Kuusamoon.
Kirjoittanut Sanna-Maija Kauppi
(julkaistu Kokkola-lehdessä 20.6.2012)
Helsingin kauppakoulun johtajan lausunto 3.10.1911
Friisin konepajan hankintasopimuksia vuosilta 1956, 1954 ja 1949
Suomen Metalliteollisuusyhdistykselle laadittu historiikki vuodelta 1948.
Veljekset Friis O.y:n konepaja ja valimo 50-vuotias historiikki
Friisin konepajan kamiinat olivat tunnettuja koristeellisuudestaan. Kuvan omistaa Risto Pohjanpalo
Kellomuotin valmistusta Friisin konepajalla 1930-luvulla. Kuvan omistaa Risto Pohjanpalo.
Päivitetty 2012-07-26 09:28:20.874 | Lähetä palautetta tästä sivusta | Tulosta
Kokkolan kaupunki PL 43, 67101 Kokkola, puh. (06) 8289 111, Fax (06) 8289 389, kokkola@kokkola.fi