March 2018 - Rönkä Experience
Muotoiluajattelusta arkkitehtuuriajatteluun?
Muotoilusta (design) on tullut keskeinen osa menestyneiden yritysten toimintatapaa. Hyvin muotoiltu tuote tai palvelu on helppo ostaa, se tuntuu miellyttävältä ja saa aikaan ainutlaatuisen kokemuksen. Viimeisen 5-10 vuoden aikana muotoilu on levinnyt konkreettisesta tuotemuotoilusta erilaisissa ympäristöissä tapahtuvaan abstraktiin palvelumuotoiluun. Digitaalisuutta ei voisi kuvitellakaan ilman käyttäjäkokemuksen muotoilua.
Muotoilun soveltamisesta käytetään nimitystä muotoiluajattelu (design thinking). Muotoiluajattelijat ymmärtävät, että moniäänisesti käyttäjien kanssa yhdessä monen osaajan yhteistyöllä kehitetty tuote tai palvelu tuottaa tyytyväisemmän asiakkaan – ja yritykselle paremman tuloksen.
Arkkitehtuurissa (architecture) ei tunneta samalla tavalla sanaa arkkitehtuuriajattelu (architecture thinking). Tai ehkä tunnetaan, mutta sillä ei ole samanlaista merkitystä. Arkkitehtuurissa ei ole tapahtunut samanlaista alan yli siirtymää kuin muotoilussa, vaan arkkitehtuuri on pysynyt lähinnä koulutettujen arkkitehtien asiana.
Mutta entäpä jos arkkitehtuuriajattelu leviäisi rakennusalalla? Mitä jos rakennusliikkeiden ja rakennuttajien johdossa alettaisiin puhua arkkitehtuurista vaikka käyttäen roomalaisen arkkitehdin Vitruviuksen vanhoja määritelmiä kauneus, kestävyys ja käyttökelpoisuus (venustas, firmitas, utilitas)? Voisiko myös kaupunginjohtaja puhua kaupungin kauneudesta, eri ympäristöjen tunnelmista ja tilojen paikan hengestä?
Tiedättekö mitä tapahtuisi? Rakentajat, urakoitsijat ja muut toteuttajat tarvitsevat tekijöitä, jotka myös osaavat viedä käytäntöön tätä hienoa arkkitehtuuriajattelua. Siksi yritykset palkkaisivat arkkitehteja näitä asioita toteuttamaan, koska pelkkä tilattu arkkitehtisuunnittelu ei riitä, vaan tarvitaan arkkitehtitoteuttajia, ammattilaisia, jotka valvoisivat hyvän lopputuloksen ja varmistaisivat käytön kestävyyden. Yrityksissä muotoiluajattelijat palkkaavat muotoilijoita koska he tietävät että hyvin muotoiltu tarvitsee oman hyvän muotoilijan.
Muotoilu- ja arkkitehtuuriajattelussa oleellista on ymmärryksen lisääntyminen. Yrityksen johto ymmärtää sen, mitä ollaan tekemässä. Uskallan ajatella, että näin muotoiltu arkkitehtuuri on kokonaisvaltaisempaa, kestävämpää, ihmiskeskeisempää ja ehkä myös kauniimpaa.
Kuvateksti. Ajan ja käyttäjien kanssa muotoutunut kaupunki on kaunis.
Asumisteollisuus 4.0 ja innostavan elämän palvelut
Elämme parhaillaan neljättä teollista vallankumousta. Ensimmäinen käynnistyi höyryvoimalla 1700-luvun lopulla, teollistumisen toiseen vallankumoukseen 1870-luvulla meidät vei sähkön käyttöönotto. Tietokone oli kolmannen teollisen vallankumouksen käynnistäjä 1970-luvulla. Digitalisaation ja etenkin tekoälyn yhä laajenevan käytön myötä 2010-luvun jälkeen teollinen toimintamme uudistuu vielä kerran.
Neljäs teollinen vallankumous koskee myös asuntorakentamista, asumista sekä kaikkea kaupunkielämistä. Asuminen on viimeinkin muuttumassa tuotteesta palveluksi eikä jatkossa kaikkea tarvitse omistaa. 1900-luku oli rakentamisen vuosisata saavutuksina lämmin vesi, sisävessa ja hissi, joiden avulla väestön elinikä melkeinpä kaksinkertaistui. Kotona asumisen edistämisen jälkeen seuraavana haasteena on kotoa lähtemisen edistäminen. Sykkeen ja säpinän luomisessa kaupungit ja korttelit palveloidaan tavoilla, joista meillä ei vielä ole kuin alustavia aavistuksia.
Tekoälyn vastavoimana asumisessa vahvistuu tunneälyyn perustuva osaaminen. Perusrutiinit, raskaat työvaiheet ja toistuva tekeminen siirtyvät koneiden ja laitteiden sekä lopulta robottien tekemäksi. Sitä mukaa kuitenkin ihmisten asumiseen littyvät laatuvaatimukset nousevat, ja ihmisapua ja -käsiä tarvitaan moneen.
Asumisteollisuus 4.0 synnyttää uudenlaisen kaupunkiasumisen. Tulevaisuuden kaupunki on korttelin kokoinen. Iso volyymi tuo laadukkaat palvelut. Teollistumisen neljäs taso korostaa empatiaa ja tunneälyä sekä siinä pärjätään uteliaisuudella ja luovuudella. Se, joka osaa palveloida innostavan elämän, menestyy.
Tämä lyhyt blogi on ensimmäinen kirjoitukseni. Ajattelin kirjoittaa mieluummin vähän useammin, mutta vastaavasti lyhyemmin. Paluu konsulttimaailmaan tuo vapauksia, ja niitä aion käyttää. Pää pilvissä, jalat maan pinnalla, etunojalla kohti uusia ajatuksia.
Kuva. Allas toi arktisen elämyksellisyyden Helsingin keskustaan.
© Rönkä Experience 2019