﻿ Ydinvoima globaalisti | Greenpeace Suomi / Greenpeace Finland
Ydinvoimalla tuotetaan noin 3% maailman energian loppukulutuksesta ja 14% maailman sähköstä. Suomen energian loppukulutuksesta 7% tuotetaan ydinvoimalla.
• Länsimaissa on tilattu 2000-luvulla tilattu kaksi ydinvoimalaa, eikä yhtään ole valmistunut. Japanissa on valmistunut yksi reaktori. Lisäksi kehittyneiden maiden turvallisuuskriteerit mahdollisesti täyttäviä reaktoreita on rakenteilla kuusi kappaletta Kiinassa. Maailmassa rakenteilla olevista 56 ydinreaktorista 10 on aloitettu 1970- ja 1980-luvuilla.
• EU:n ydinvoimakapasiteetti laski vuosina 2000-2009 7,2 gigawatilla eli kaksi ja puoli kertaa Suomen koko ydinvoimakapasiteetin verran.
• Ydinvoimaa rakennetaan merkittävästi lisää lähinnä Kiinassa, Intiassa ja Venäjällä. Missään avoimet sähkömarkkinat ja kehittyneiden maiden tasolla olevat turvallisuusmääräykset omaavassa maassa ei ole käynnissä merkittävää ydinvoiman lisärakentamista.
• Ydinvoimaprojektit eivät käytännössä koskaan toimi ilman julkista rahoitusta. Esimerkiksi Olkiluoto 3:a on tuettu ranskalaisilla ja ruotsalaisilla vientiluotoilla ja lisäksi taloudellisen riskin kantava Areva on ranskalainen valtionyritys. Ydinvoimarakentaminen on mm. Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa täysin riippuvaista suorista ja epäsuorista julkisista tuista.
• Ydinvoima tulee pysymään maailman energiahuollossa täysin marginaalisena tekijänä. Maailman ydinvoimakapasiteetti kääntyy mitä todennäköisimmin laskuun. Ydinvoimateollisuus ei pysty näyttelemään merkittävää roolia ilmastonmuutokseen tai muihin maailman energiantuotannon haasteisiin vastaamisessa, eikä ainakaan kilpailukykyisellä hinnalla.
Kuva: Lähde: Euroopan tuulivoimayhdistys EWEA
Maailmassa on 436 toimivaa ydinreaktoria, joiden yhteenlaskettu kapasiteetti on 370 GW [1]. Ne tuottavat 14 prosenttia maailman sähköstä ja noin kaksi prosenttia kaikesta energian loppukulutuksesta. Maailman ydinsähkön tuotanto saavutti huippunsa vuonna 2005 ja on tämän jälkeen kääntynyt laskuun [2]. Vuosina 2006–2010 on suljettu 5,3 GW ydinvoimakapasiteettia ja otettu käyttöön 4,4 GW uutta kapasiteettia.
On hyvin todennäköistä, että lasku jää pysyväksi, sillä suurin osa maailman ydinreaktoreista saavuttaa eläkeiän seuraavien 15 vuoden kuluessa. Siinäkin tapauksessa, että reaktorien käyttöikää jatketaan, pitäisi ydinreaktoreita rakentaa vuosina 2015-2025 enemmän kuin yksi kuukaudessa, jotta maailman ydinvoimakapasiteetti pysyisi edes ennallaan [3].
Vaikka poliittinen kiinnostus ydinvoimaa kohtaan on lisääntynyt, kustannusarvioiden nousu on pitänyt hankkeet suurimmaksi osaksi jäissä Kiinaa lukuun ottamatta. Ydinvoimaloiden hinta-arviot ovat yli kaksinkertaistuneet tämän vuosikymmenen aikana. TVO ja Lappeenrannan Teknillinen korkeakoulu arvioivat ennen päätöstä viidennestä ydinvoimalasta, että Olkiluoto 3:n kokoinen reaktori maksaisi 2,5 miljardia euroa. Voimalan todelliset rakennuskustannukset ovat kohonneet jo kuuteen miljardiin. Nyt esimerkiksi luottoluokittaja Moody’s arvioi tämän kokoisen reaktorin hinnaksi kahdeksan miljardia euroa.
Kansanvälinen atomienergiajärjestö IAEA: Power Reactor Information System
Energy Information Administration (USA). World Net Nuclear Electric Power Generation, 1980-2007
Schneider M., S. Thomas, A. Froggatt, D. Koplow 2009: The World Nuclear Industry Status Report 2009. With Particular Emphasis on Economic Issues. Saksan liittovaltion ympäristöministeriö.
Ydinvoimabuumi