Suomalaista tekniikkaa lähtee Merkuriukseen - T&T
23.2.2006 klo 08:22
Vielä luonnosvaiheessa. Suunnittelupöydällä oleva Bepi-Columbo lähtee suunnitellusti Merkuriusta kohti elokuussa 2013. | Kuva: ESA
Euroopan avaruusjärjestö Esa lähettää Bepi-Colombo-avaruusaluksen Merkuriukseen elokuussa 2013. Merkurius on Aurinkoa lähinnä oleva planeetta, jonka kiertoradalla on aiemmin käynyt vain yksi avaruusalus. Matka kestää viitisen vuotta. Havainnot tehdään vuosina 2018–20.
Merkuriuksen kiertoradalla on aiemmin käynyt vain yksi ihmisen lähettämä laite.
Bepi-Colombo vie mukanaan myös suomalaistekniikkaa. Helsingin yliopiston tutkijoiden rakentama Sixs-röntgenspektrometri mittaa auringon röntgensäteilyä ja hiukkassäteilyä. Suomalaiset ovat mukana myös rakentamassa Merkuriuksen pintaa kartoittavaa Mixs-röntgenkameraa.
Sixs-laitteen (Solar Intensity and particle X-ray Spectrometer) päätutkija on tähtitieteen laitoksen dosentti Juhani Huovelin.
Mixs-röntgenkameran (Mercury Imaging X-ray Spectrometer) rakentavat englantilaiset, mutta hankkeen toinen päätutkija on tähtitieteen laitoksen dosentti Karri Muinonen. Suomalaisilla on osuuksia myös muissa tutkimuslaitteissa. Alihankkijoina on useita yrityksiä.
Samalla raketilla lähtee myös japanilainen luotain, jossa on magnetosfäärin ja magnettikentän mittaamiseen erikoistuneita laitteita. Myös sen mukana on suomalaistekniikkaa.
Kuuma ja hankala havaita
Bepi-Colombo kiertää Merkuriusta matalalla ja soikealla radalla vähintään vuoden ajan. Luotain kuvaa planeetan pintaa eri aallonpituuksilla ja mittaa hiukkassäteilyä ja auringon kirkkautta. Luotain on lähimmillään 400 kilometrin korkeudella Merkuriuksesta ja joutuu jopa 250 Celsius-asteen lämpötilaan.
Merkuriusta on vaikea tutkia, sillä se on pieni, kuuma ja erittäin lähellä aurinkoa. Planeetta on hyvin tiheä. Sillä on voimakas magneettikenttä mutta ei ilmakehää.
Tähän mennessä ainoa Merkurius-lento tapahtui vuosina 1974–75, kun amerikkalainen Mariner 10 lensi planeetan ympäri kolmesti. Uudet havainnot tuonevat lisävalaistusta siihen, miten aurinkokunnan kiviset sisäplaneetat ovat muodostuneet. Tarkoitus on myös testata suhteellisuusteorian oletuksia.
Kuhnustelu kostautuu
Bepi-Colombo käyttää ionimoottoritekniikkaa, jota testasi Kuuhun vuonna 2002 lähtenyt Smart-1-luotain. Loppujarrutuksessa alus käyttää myös perinteistä rakettimoottoria ja Merkuriuksen vetovoimakenttää.
Hankkeen kokonaiskustannuksista ei ole vielä tietoa. Tyypillinen Esa:n pitkän aikavälin tiedehanke maksaa 500–1 000 miljoonaa euroa. Bepi-Colombo on jo vuosia myöhässä suunnitellusta. Ionimoottori osoittautui odotettua kalliimaksi, ja ensimmäiset tarjoukset ylittivät sadoilla miljoonilla euroilla Esa:n alkuperäisen budjetin.
Kun päätöksenteko myöhästyi, koko hanke venyi. Planeettojen asema muuttui epäedullisemmaksi ja matka kestää suunniteltujen runsaan neljän vuoden sijasta yli viisi vuotta.
Ionimoottorin teho on pieni, joten sitä pitää operoida pitkiä aikavälejä kerrallaan. Toisaalta laukaisuvaiheessa ionimoottori säästää, koska se tarvitsee hyvin vähän polttoainetta, ja avaruuteen lähtevä lasti on kevyempi. Laukaisu maksaa jopa satoja tuhansia euroja kiloa kohti.
Suomalaisten miljoonaurakka
Huovelinin ja Muinosen mukaan Sixs-instrumentti ja Mixs-kameran kotimainen osuus työllistävät suomalaisosaajia noin miljoonalla eurolla vuodessa usean vuoden ajan.
Tekes on rahoittanut hankkeen alkuvaihetta. Periaatteessa jokainen maa kustantaa itse rakentamansa osuuden.
”Investointi lisää teollisuuden osaamista ja kansainvälistä kilpailukykyä. Pitkällä aikavälillä se voi poikia moninkertaisen hyödyn. Kansainvälinen tiedemeriitti ja oman laitedatan avulla saatavat tulokset lisäävät myös suomalaisen tieteen arvostusta”, Huovelin sanoo.