"Työstä pitäisi maksaa palkkaa" - Palvelualojen ammattiliitto PAM
Etusivu / Uutiset / "Työstä pitäisi maksaa palkkaa"
Uutinen - 17.05.2016 klo 10.19
"Työstä pitäisi maksaa palkkaa"
Saku Timonen tuntee Juuan kirjaston hyllyt tarkkaan. Kuva: Harri Mäenpää
Hallitus selvittää, voisivatko työttömät löytää "piilotyöpaikkoja" tarjoutumalla tekemään työtä ilman palkkaa. Taasko tätä uudella nimellä, ihmetteli palkattoman työn ongelmista jo vuosia Uuninpankkopoika-blogiinsa kirjoittanut Sakari Timonen.
Huhtikuun puolivälissä kolme ministeriä piti Helsingissä tiedotustilaisuuden hallituksen välineistä työllisyyden parantamiseksi. Yksi keinoista oli, että selvitetään uutta mallia työnäytteestä: työtön voisi mennä vapaaehtoisesti lyhyeksi aikaa töihin ilman työsuhdetta, ja tulisi sitten ehkä palkatuksi jos hommat sujuvat.
Pohjois-Karjalan Juuassa Sakari "Saku" Timonen, kunnanvaltuutettu, lakimies ja yksi Suomen tunnetuimmista blogikirjoittajista, luki uutisen ja ajatteli: taas lisää tätä samaa vanhaa. Hän on kirjoittanut palkattoman työn eri muodoista ja niiden ongelmista jo vuosia.
– Positiivista tässä on se, että viimeinkin ay-liike havahtuu tähän palkattomaan työhön. Nyt se sanottiin niin selkeästi, että tarkoitus on tehdä työtä ilman palkkaa. Vuosikausia tätä on tapahtunut eri nimillä, mutta nyt jokainen ymmärsi, mistä on kyse, Timonen sanoo.
Timosen mukaan näin rakennetaan yhteiskuntaa, jossa työntekijät jaetaan kahteen kastiin: toiset saavat työstään palkkaa ja toiset eivät.
Työnäytteessä työntekijän työpanos ei siis maksaisi työnantajalle mitään. Työntekijä saisi työnäytteen ajalta työttömyyskorvausta ja luultavasti samaa kulukorvausta – tällä erää yhdeksän euroa per arkipäivä – jota nyt maksetaan esimerkiksi palkattoman työkokeilun ajalta. Yhteiskunta maksaa, mitä Timonen pitää tukena työnantajille.
Koska työntekijä ei olisi työsuhteessa eikä saisi palkkaa, hänelle ei myöskään kertyisi eläkettä tai kesälomaa eikä hän olisi työnantajan tarjoaman työterveyshuollon piirissä.
– Kuinka moni tekisi työtä vain siksi, että työn tekeminen on niin kivaa? On eri juttu, jos tehdään talkootöitä tai omia hommia. Työsopimuslain ensimmäinen pykälä kuuluu suomennettuna niin, että työ on sellaista toimintaa, josta maksetaan palkkaa. Sen vuoksi palkattomalle työlle keksitään uusia nimiä, Timonen päivittelee.
Timosen mielestä työnäyte kuulostaa välineeltä, jota yritykset voisivat käyttää lisäämään tuottavuutta ja täydentämään työvoimaa kiireisimpinä aikoina.
– Sen jälkeen sanotaan, että sori, ei meillä ollutkaan työtä tarjolla, kiitos näytteestä.
Hallitus on korostanut työnäytteen vapaaehtoisuutta: kieltäytymisestä ei seuraisi esimerkiksi työttömyysturvan menettämistä. Timonen muistuttaa, että nykyinen työkokeilukin on vapaaehtoinen, mutta vain näennäisesti. Kun työnhakija allekirjoittaa TE-toimiston ja kunnan laatiman ns. aktivointisuunnitelman, jossa mainitaan, että työkokeilu on mahdollinen, se muuttuu velvoittavaksi.
– Moni työnhakija ei ymmärrä tätä, hän sanoo.
Palkattoman työn muotoja
Kuntouttava työtoiminta: Kunta järjestää ja työ tehdään avustavissa tehtävissä kunnan eri toimipisteisissä tai mm. yhdistyksissä. Työttömän pitäisi olla kykenemätön palkkatyöhön tai muihin työllistämistoimiin.
Työkokeilu: Selvitetään työttömän soveltuvuutta työhön tai ammattiin yrityksessä työskentelemällä. Kesto enintään 12 kk, samalla työnantajalla 6 kk. Korvasi aiemman työelämävalmennuksen ja kouluttamattomien nuorten työharjoittelujärjestelmän.
Työssäoppiminen: Osa ammatillisia opintoja. Tämän saattaa tulevaisuudessa korvata uusi koulutussopimusmalli.
Lisää aiheesta Pam-lehdessä 6/2016, joka ilmestyi 13.5.