Vanha hyväksikäyttötapaus selvitettiin - Kirkko ja kaupunki
Vanha hyväksikäyttötapaus selvitettiin
"On tärkeää, että nuoret tietävät, kehen aikuiseen he voivat ottaa yhteyttä näissä asioissa. Lisäksi tarvitaan väyliä, joiden kautta nuori voi kertoa hyväksikäytöstä anonyymisti", psykologian tohtori Julia Korkman sanoo.
”Yhteiskunta on jo muuttunut näiden tapahtumien jälkeen”, Esbo svenska församlingin vanhoja hyväksikäyttötapauksia selvittänyt psykologi Julia Korkman sanoo. Selvityksen mukaan pitkälle menevistä seksisuhteista nuorisotyönohjaajan kanssa kertoneet henkilöt olivat tapahtumien ajankohtana 16–18-vuotiaita.
Esse Teksti: Taneli Kylätasku. Kuva: Jukka Granström
Torstaina 18.joulukuuta julkistetun selvityksen mukaan kaikkiaan kahdeksan henkilöä kertoo kokeneensa seksuaalista hyväksikäyttöä ja lähentelyä, jossa tekijänä on ollut Esbo svenska församlingin nuorisotyönohjaaja. Selvityksessä esiin nousevat asiat tapahtuivat 1970-, 1980- ja 1990-luvuilla.
Neljässä tapauksessa nuorisotyönohjaajan ja tyttöjen välillä oli pitkälle edennyt seksuaalinen suhde, johon liittyi yhdyntöjä tai muita selkeästi seksuaalisia tekoja. Yhdessä tapauksessa hyväksikäyttö johti 17-vuotiaan tytön raskauteen ja aborttiin.
Tekoihin liitetyn nuorisotyönohjaajan työsuhde seurakunnassa päättyi vuonna 2001. Työsuhteen purkuun liittyy salassapitosopimus, joka on edelleen voimassa.
Huhtikuussa 2014 Porvoon hiippakunnan piispa Björn Vikström kutsui psykologian tohtorin Julia Korkmanin selvittämään Esbo svenska församlingissa 1970–1990-luvuilla tapahtuneita seksuaalisia väärinkäytöksiä sen jälkeen, kun Västra Nyland -lehti ja Hufvudstadsbladet nostivat tapaukset uudelleen julkisuuteen.
Tapahtumat ovat rikoksina vanhentuneita
Selvityksen mukaan pitkälle menevistä seksisuhteista nuorisotyönohjaajan kanssa kertoneet henkilöt olivat tapahtumien ajankohtana 16–18-vuotiaita.
Nuorisotyönohjaajan ja nuorten väliset seksisuhteet olivat silloisen lainsäädännön mukaan rangaistavia. Tapahtumat ovat kuitenkin rikoksina vanhentuneita, joten poliisitutkinta ei ole enää mahdollinen.
Suomessa lapsiin kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön suojaikäraja on 16 vuotta. Suojaikäraja on kuitenkin 18 vuotta silloin, kun vanhempi osapuoli on nuoreen nähden vastuullisessa auktoriteettiasemassa.
Nykylainsäädännön mukaan lasten ja nuorten kanssa työskentelevillä on velvollisuus tehdä ilmoitus poliisille aina, kun herää epäily lapseen kohdistuvasta seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
Selvitys antoi ”hiukan puhtaammat paperit”
Korkmanin mukaan selvityksen tekeminen antoi seurakunnan toiminnalle ”hiukan puhtaammat paperit” kuin kevään julkisuus antoi odottaa. Syntynyt kuva on kuitenkin ristiriitainen.
Hyväksikäyttöepäilyjä selvitettiin kahteen otteeseen, ja Korkmanin saaman käsityksen mukaan asiaan tartuttiin varsinkin 1990-luvulla tosissaan. Epäilyksiin ei kuitenkaan saatu selvyyttä, koska asianosaiset nuoret kiistivät epäilyt tai henkilöt, joita asia koski, eivät halunneet todistaa asiassa.
Kysymyksiä herättää se, että ensimmäiset hyväksikäyttöepäilyt nousivat esiin jo 1970-luvulla. Epäilyihin liitetty nuorisotyönohjaaja saattoi kuitenkin vielä 1990-luvun jälkipuoliskolla kantaa yksin vastuuta nuorista seurakunnassa esimerkiksi leirien yhteydessä.
Selvitystä varten haastatelluista naisista monet kertovat, että he olivat kokeneet nuorisotyönohjaajan itselleen tärkeänä ja luotettavana aikuisena. Joidenkin naisten mukaan nuorisotyönohjaaja yritti vaikuttaa tyttöihin niin, että nämä eivät kertoisi tapahtumista.
Hyväksikäytön esiin nostamista vaikeutti naisten mukaan sekin, että tekoihin liitetyllä nuorisotyönohjaajalla oli seurakunnassa vahva asema, ja hän sai muilta nuorilta ja seurakunnan työntekijöiltä voimakasta tukea.
Asian selvittämistä vaikeutti myös seurakunnan työyhteisön voimakas jakautuminen ja seurakunnan johtamiskriisi.
Tapauksiin liitetty nuorisotyönohjaaja oli työyhteisön sisällä kiistelty henkilö. Osa työtovereista asettui voimakkaasti hänen puolelleen ja piti arvostettuun työntekijään kohdistuvia vahvistamattomia epäilyjä tahallisena mustamaalaamisena.
Leirien käytännöt ovat nykyään erilaisia
Esbo svenskan nykyinen kirkkoherra Roger Rönnberg on pyytänyt tapahtumia ja väärinkäytösten puutteellista selvittämistä anteeksi seurakunnan puolesta. Rönnberg kertoo, että kaksi hyväksikäyttöä kokenutta naista on saanut seurakunnalta taloudellista tukea psykoterapiaa varten.
Rönnbergin mukaan rippileirien työkäytännöt ovat nykyään erilaisia kuin hyväksikäyttöjen tapahtuessa. Tuolloin nuorisotyönohjaaja saattoi jäädä ainoana aikuisena vastuuseen rippileiristä, kun leirin vastaava pappi lähti toisaalle muiden työtehtävien vuoksi.
”Nykyisin olemme järjestäneet asian niin, että papin ei tarvitse lähteä leiriltä. Rippikoululeireillä on aina mukana kolme aikuista”, Rönnberg kertoo.
Piispa: Nyt tarvitaan keskustelua
Piispa Björn Vikström pitää tärkeänä, että sekä hyväksikäyttöä kokeneet naiset että väitetty tekijä saivat selvityksessä mahdollisuuden tulla kuulluiksi.
Vikström toivoo, että selvitys herättää keskustelua siitä, mikä on vastuullinen ja juridisesti oikea tapa reagoida, kun vanha hyväksikäyttöepäily nousee esiin.
”Seurakuntien ohella kysymys koskee kouluja, urheiluseuroja ja partiota, joissa työskennellään lasten ja nuorten kanssa”, Vikström sanoo.
Vikström toivoo keskustelua myös nykyisestä lainsäädännöstä, jossa lapsiin ja nuoriin kohdistuva seksuaalirikos vanhenee pääsääntöisesti 20 vuodessa. Poliisi ei voi selvittää vanhentuneita rikoksia, eikä oikeuslaitos voi käsitellä niitä.
”Todistajat eivät voi saada lausuntojaan poliisin tutkittavaksi ja oikeudessa vahvistetuiksi. Myöskään teoista epäillyllä osapuolella ei ole enää vanhentumisen jälkeen mahdollisuutta todistaa syyttömyyttään”, Vikström sanoo.
Selvityksen tehnyt Julia Korkman arvioi, että yhteiskunta on muuttunut selvityksessä kerrottujen tapahtumien jälkeen. Tutkimusten mukaan lapsiin ja nuoriin kohdistuva seksuaalinen hyväksikäyttö on viime vuosikymmeninä vähentynyt selvästi.
”Suomessa niin nuoret kuin aikuiset tiedostavat hyväksikäytön ilmiönä. Nykyään tiedostetaan myös laajasti, että tilanteessa, jossa nuori tyttö ihastuu aikuiseen mieheen, vastuu tilanteen pysäyttämisestä on aina aikuisella”, Korkman sanoo.
Toinen jo tapahtunut muutos on lasten ja nuorten kanssa työskentelevien ammattilaisten velvollisuus ilmoittaa hyväksikäyttöepäilystä poliisille.
Selvityksessä nousi kuitenkin esiin myös asia, joka on lähes ennallaan: nuori ei välttämättä kerro seksisuhteesta aikuisen kanssa aikuisille, vaan puhuu toisille nuorille.
”On tärkeää, että nuoret tietävät, kehen aikuiseen he voivat ottaa yhteyttä näissä asioissa. Tarvitaan myös väyliä, joiden kautta voi ottaa yhteyttä anonyymisti. Tässä netti antaa hyviä mahdollisuuksia”, Korkman sanoo.
Totuuden selvittäminen auttoi hyväksikäytettyjä vielä vuosien jälkeen 12.2.2018