Ympäristörikokset otettava todesta – Hämeen Sanomat
Ympäristörikokset otettava todesta
25.4.2005 00:00 Päivitetty 13.6.2018 13:37
Suomessa alkoi harvinainen oikeudenkäynti. Kihlakunnansyyttäjä katsoo Outokummun kaupungin, ja myös kahden sen työntekijän, turmelleen ympäristöä. Syyttäjän näkemyksen mukaan Joensuun käräjäoikeudessa ratkaistavassa jutussa oikea rangaistus on yhteisösakko.
Jutun ydin on Outokummun tekojääradan kylmäainesäiliö, josta hävisi vuosina 2003-2004 peräti kaksi tonnia vaaralliseksi luokiteltua freoni-kaasua. Minne kaasu katosi, tästäkin käräjillä ollaan erimielisiä. Syyttäjän mielestä freoni karkasi ilmakehään, kaupungin mielestä asialla ovat saattaneet olla myös varkaat. Selitys ei ole järin uskottava, sillä kaasu on terveydelle haitallista ongelmajätettä, jonka hävittäminen asianmukaisella tavalla maksaa tuhansia euroja.
Tekojääradan jäädyttämiseen tarkoitettu kaasu on joka tapauksessa jonnekin kadonnut. Jos se on päässyt karkuun ilmakehään, kaasuhävikki vastaa 14 prosenttia koko Suomen vuosittaisesta freonipäästöstä. Ilmakehään päässyt freoni tuhoaa otsonikerrosta, mistä syystä sen käytöstä on luovuttu muun muassa jääkaappien valmistuksessa.
Mikäli Outokummun freonia ei ole varastettu, käräjäoikeuden ratkaisu vetää linjaa ympäristön turmelemisesta langetettaviin rangaistuksiin. Juttu vaikuttaa sen verran mutkikkaalta ja poikkeukselliselta, että sitä käsittelee melkoisella todennäköisyydellä myös ainakin hovioikeus. Kysymys on tässä tapauksessa kaupungin vastuusta, siitä, mikä on ympäristölle vaarallisen aineen omistajan vastuu.
Ympäristöön kohdistuvat rikokset ovat Suomessa tilastojen perusteella harvinaisia. Poliisin tietoon niitä tulee vuosittain nelisensataa. Huolestuttavaa on se, että vain noin kolmannes jutuista selviää. Aivan varmasti tilastot myös jälleen valehtelevat: ehkä hyvinkin merkittävä osa rikoksista ei koskaan tule poliisin, ehkei kenenkään muukaan, tietoon.
Aivan ilmeisesti Suomi joutuu tulevaisuudessa suhtautumaan ympäristörikoksiin nykyistä vakavammin. Paineet tulevat maan ulkopuolelta, EU:sta, mutta myös suomalaisilla puhdas luonto on tärkeämpi arvo kuin vaikkapa vuosikymmenet sitten. Kansalaiset ovat kasvaneet hitaasti, pakon sanelemana, siihen ajatukseen, että luonnon kuormittamisella on rajansa. Niiden ylittäminen on haitaksi sekä luonnolle että ympäristölle.
Ympäristöön kohdistuvista rikoksista selviää Suomessa melkein aina sakoilla. Rangaistuksia ei ole tätä nykyä tarpeellista tiukentaa, tärkeää olisi selvittää nykyistä huomattavasti suurempi osa ympäristörikoksista. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan lisää alaan erikoistuneita poliiseja.
Vaikka suomalaiset arvostavat luontoa, sitä kohdellaan yhä käsittämättömän huonosti. Tästä kertoo yksinomaan se, että maanteiden varsilla sijaitseviin jäteastioihin kipataan vuosittain laskematon määrä ongelmajätteitä. Oma lukunsa ovat muun muassa metsäautotiet, joita käytetään kaatopaikkoina. Suomalaisilla on läksyt lukematta: jätteen tuottava on vastuussa myös sen hävittämisestä kertyvistä kustannuksista.