Apotti-uutiskirje 8 / 2014 | Uutiskirjeet, Helsingin kaupunki, Kaupunginkanslia
Syyskuussa varmistui, että Apotti-hankinnan jatkoneuvottelut käydään CGI:n ja Epicin kanssa. Neuvottelukutsu molemmille järjestelmätoimittajille lähetettiin 23. syyskuuta ja neuvottelujen avaustilaisuus pidetään lokakuun ensimmäinen päivä. Varsinaiset neuvottelut alkavat lokakuun puolessavälissä.
Syyskuun ohjausryhmässä keskityttiin sote-lakiuudistukseen sekä osakeyhtiövalmisteluun. Lakiuudistusta ohjausryhmässä kävi esittelemässä nimenomaan Apotti-hankkeen näkökulmasta sosiaali- ja terveysministeriön hallitusneuvos Pekka Järvinen.
Ohjausryhmä on myös saamassa uuden puheenjohtajan, kun Helsingin kaupunginvaltuusto valitsi 24.9. kokouksessaan apulaiskaupunginjohtaja Laura Rädyn sijaiseksi Pia Sutisen. Valitsemisprosessin ajan puheenjohtajana on toiminut Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Jukka T. Salminen.
VAKAVA-projektin loppudokumentaatiosta poimittu kuva tuo esiin erot mallin C1, pääjärjestelmät ja osajärjestelmät (vas.) ja C2, hallittu monitoimittajamalli välillä.
Mitä Apotti on ja mitä se ei ole?
Lehdet ja sosiaalinen media innostuivat Apotti-hankkeesta syyskuussa lähes yhtä innokkaasti kuin hankkeen alkuvaiheessa vuonna 2012. On ilahduttavaa, että hanke herättää kiinnostusta. Sen sijaan on valitettavaa, miten paljon vääristyneitä päätelmiä hankkeesta mediassa tehdään. Alla olemme oikaisseet muutaman julkisuudessa esiintyneen väittämän.
Virossa sama tehtiin kymmenellä miljoonalla
Tämä väite istuu tiukassa, vaikka hanketoimisto on yrittänyt asiaa selventää tasaisin väliajoin. Viron "järjestelmä" ei ole potilastietojärjestelmä, vaan se on käsitteenä lähellä valtiovarainministeriön palveluväylähanketta. Kansallinen palveluväylä on tiedonvälityskonsepti, jossa eri toimintaympäristöjen palveluiden tarvitsema tieto on saatavilla avoimien rajapintojen yli kaikille tietoa tarvitseville palveluille. Kukin palveluväylään liitetty järjestelmä hallitsee omia tietojaan. Kaikissa virolaisissa terveydenhoidon toimintayksiköissä, kuten sairaaloissa, on omat potilastietojärjestelmänsä.
Lisäksi Virossa järjestelmiä on päästy suunnittelemaan ja rakentamaan niin sanotusti puhtaalta pöydältä. Pohjalla ei ole satojen erikseen hankittujen järjestelmien viidakkoa, joiden tiedot pitää siirtää tai jotka pitää integroida uuteen hankittavaan järjestelmään.
Lue Apotin ja Viron eroista täältä. Mielenkiintoista tietoa Viron e-health-kehityksestä voi lukea myös Viron sisäisen tarkastusviraston raportista.
Miksi hankitaan Apotti, kun Kanta on jo tulossa?
Hankejohtaja Hannu Välimäki selvitti tätä asiaa myös Helsingin Sanomien mielipide-sivuilla 25.9.
Apotti on toiminnanohjausjärjestelmä, Kanta on perustietojen reaaliaikainen tallennuspaikka. Toiminnanohjausjärjestelmästä voi esimerkiksi nähdä alueen leikkaussalien käynnissä olevat leikkaukset, sen avulla voi säädellä potilaan tippapullon toimintaa tai tarjota lääkärille mobiililiittymän röntgenkuvien katseluun. Järjestelmä myös antaa herätteitä ammattilaisille, jotta palvelu ja hoito kulkevat varmasti sovitun protokollan mukaisesti. Erityisen suuria hyötyjä Apotti-alueen yhteisestä tietojärjestelmästä saadaan sosiaali- ja terveydenhuollon yhteisissä palveluissa, kuten kotihoidossa tai päihdehuollossa.
Toiminnanohjaukseen tarvittava tietomäärä on huomattavan suuri verrattuna Kanta-arkistoon tallennettavaan tietoon. Apotin avulla johdetaan sosiaali- ja terveydenhuollon prosesseja ja hoitoketjuja ja siinä ovat asiakkaiden ja potilaiden suostumuksella heidän tietonsa reaaliaikaisesti ammattilaisten käytettävissä. Apotti integroidaan Kanta-järjestelmään, ja Kanta-määrittelyjen mukaiset tiedot toimitetaan Apottiin. Näin toimitaan muidenkin Suomen potilastietojärjestelmien kohdalla.
Apotin järjestelmätoimittaja on jo valittu
Apotti on julkinen hankinta, jonka kilpailutus toteutetaan neuvottelumenettelyllä. Saimme aikanaan kymmenen osallistumishakemusta, ja nyt kahden päätösvaiheen jälkeen jäljellä on kaksi tarjoajaa eli CGI ja Epic. Jatkoon pääsijät on valittu kevään tuotevertailujen tulosten perusteella ja näin toimitaan myös lopullisen valinnan kohdalla. Tuloksessa ei siis jää sijaa subjektiiviselle harkinnalle. Lopullinen toimittaja valitaan alkuvuodesta 2015.
Miksi hankitaan monoliittia?
Apotissa ei olla hankkimassa monoliittia, vaan kansallisesti määritellyn viitearkkitehtuurin (Vakava-projekti) mukaista ratkaisua, jossa oleellista ovat muun muassa yhteiset ja avoimet rajapinnat. Apotin tavoitetila on lähellä Vakava-projektin grafiikkaa hallitusta monitoimittajamallista.
Tässä päädytään jälleen toimittajaloukkuun
Yksi syy, miksi Apotti-hankintaa ollaan tekemässä on tulevan järjestelmän mukautettavuus eli pääseminen pois nykyisistä toimittajaloukuista. Modernit järjestelmät mahdollistavat sen, että myös käyttäjä pystyy muokkaamaan niitä. Toiminnan kehittämisessä tärkeät hoitoprotokollien, kyselylomakkeiden, laadunseurantamittareiden jne. tekeminen ja muokkaaminen järjestelmään voidaan tehdä itse järjestelmien sääntömoottoreilla sekä lomake- ja raporttigeneraattoreilla (ns. konfigurointi). Toisin sanoen, kun jatkossa haluamme muuttaa jotakin toimintatapaa, jota voidaan järjestelmän avulla tukea, emme yleensä tarvitse siihen järjestelmän toimittajaa ohjelmoimaan kuten nyt, vaan voimme tehdä muutokset konfiguraatioon itse.
Lue lisää Apotin nettisivuilta.
Toiminnan muutosta monella eri tasolla
Apotti on ensisijaisesti toiminnan kehittämishanke. Apottilaisilta kysytäänkin usein, mitä toiminnan muutoksella tai kehittämisellä tarkoitetaan. Vastaus on sen verran monitahoinen, että asiaan palataan jatkossakin. Tässä uutiskirjeessä keskitymme siihen, mitä toiminnan muutostyö käytännössä tällä hetkellä tarkoittaa.
Apotin toiminnan muutostyötä johtava muutosryhmä valitsi keväällä viisi ensimmäistä toiminnan muutoksen prosessia, joista yhteinen prosessien yhtenäistämiseen tähtäävä kehittäminen aloitetaan. Näistä kahden eli päihteidenkäyttäjän hoito- ja kuntoutusprosessin sekä lastensuojelun alkuvaiheen kartoitus -prosessin työstäminen on jo aloitettu.
Käytännössä tämä tarkoittaa, että Apotti-alueelta on kerätty kymmenisen asiantuntijan joukko kehittämään molempia prosesseja. Ensin selvitetään nykytilanne ja samalla kartoitetaan prosessin kehittämiskohteet. Työtä tehdään niin itsenäisesti kuin työpajoissakin.
"Voisi sanoa, että opettelemme samalla yhdessä kehittämistä ja sen metodeja", kertoo muutosryhmän puheenjohtaja, Apotin toiminnan kehitysjohtaja Antti Iivanainen.
Kehittämisessä käytetään Lean-menetelmiä. Tavoitteena on karsia tarpeettomat osat pois prosessista ja parantaa samalla sen virtausta eli poistaa pullonkauloja.
Kehittämistä ei ole sidottu tietojärjestelmän uusimiseen
Apotin toinen painopiste on uuden asiakas- ja potilastietojärjestelmän hankkiminen ja käyttöönotto. Toiminnan kehittämistä ei kuitenkaan ole sidottu siihen ja sen aikatauluun. Iivanainen toteaa, että yhteistä kehittämistä pitää tehdä joka tapauksessa, vaikka järjestelmää ei muutettaisikaan. Toisaalta kehittämistyössä otetaan huomioon hankittavan järjestelmän antamat mahdollisuudet.
Ensimmäisten yllämainittujen toiminnan kehityskohteiden käytännön pilottien on tarkoitus lähteä liikkeelle ensi kevään lopussa. Tämä tarkoittaa, että siihen mennessä, kun itse asiakas- ja potilastietojärjestelmä saadaan käyttöön, Apotti-yhteistyön merkeissä on ehditty kehittää muitakin prosesseja. Samalla opitaan yhteisiä kehittämismetodeja, joita Apotti-kunnat ja HUS voivat soveltaa myös omassa kehittämistyössään.
"Kun saamme tiedon, mikä järjestelmä lopulta valitaan, selvitämme, miten uuden järjestelmän ominaisuudet otetaan käyttöön ja sovitetaan kehitystyöhömme. Järjestelmien mukautettavuus, joka testattiin ja todettin keväällä hyväksi molemmilla jäljellä olevalla tarjoajalla, tukee tätä tavoitetta", Iivanainen selventää.
Yhteistyöllä paras tulos
Iivanainen kertoo, että samoja prosesseja on aiemmin kehitetty lähinnä erikseen eri kunnissa. HUS:llakin on eri prosesseja eri kuntien kanssa, eikä monellekaan prosessille löydy esimerkiksi yhteistä laatumittaria.
"Kehitettäviä prosesseja on satoja ja näitä pitäisi kehittää hallitusti ja seuratusti. Tätä työtä varten tarvitaan toimiva kehitysverkosto", Iivanainen muistuttaa.
Palautetta voi antaa osoitteessa www.apotti.fi tai apotti@hel.fi ja postituslistalle voi liittyä tai siltä voi poistua klikkaamalla kirjeen oikeassa alareunassa olevaa linkkiä.