Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta- ja Päijät-Hämeessä - PDF
Download "Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta- ja Päijät-Hämeessä"
1 Tommi Mäkelä, Jarkko Rantala & Jani Hanhijärvi Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta- ja Päijät-Hämeessä Tiehallinnon selvityksiä 26/2003 TIEHALLINTO Tampere 2003
2 Kannen kuvat: Tommi Mäkelä ISSN ISBN TIEH Verkkoversio (www.tiehallinto.fi/julkaisut) pdf ISSN ISBN TIEH v Edita Prima Oy Helsinki 2003 Julkaisua myy/saatavana: Tiehallinto, julkaisumyynti Faksi Sähköposti: TIEHALLINTO Hämeen tiepiiri Åkerlundinkatu 5 B PL TAMPERE Puhelinvaihde
3 Tommi Mäkelä, Jarkko Rantala & Jani Hanhijärvi: Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta- ja Päijät-Hämeessä. Tampere Tiehallinto, Hämeen tiepiiri. Tiehallinnon selvityksiä 26/ s. + liitt. 10 s. ISSN , ISBN , TIEH Asiasanat: tavaraliikenne, kuljetukset, elinkeinoelämä, toimintaympäristö, väylänpito, aluekehitys Aiheluokka: 02, 10, 12 TIIVISTELMÄ Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen keskeinen sijainti Etelä-Suomen tuotannon ja asutuksen kasvuvyöhykkeellä ja tie- ja rataverkon pääväylien varrella tarjoaa sekä mahdollisuuksia että haasteita kuljetusten kehittämiseksi. Tutkimuksessa kuvataan alueen elinkeinoelämän ja kuljetusten kehitykseen vaikuttavia tekijöitä ja niiden näkymiä sekä erityisesti kuljetuspalvelujen ja väylänpidon tarpeita. Sen avulla pyritään antamaan väylänpitäjille parempi kuva toimista, joilla voidaan parhaiten tukea elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä. Keskeinen osa tutkimusta ovat olleet elinkeinoelämän edustajien haastattelut sekä kysely kuntien ja seutukuntien elinkeinoasioiden parissa työskenteleville. Raporttiin on myös koottu perustiedot alueen kuljetusten ominaispiirteistä. Kanta- ja Päijät-Hämeessä toimivat yritykset ovat lähes poikkeuksetta tyytyväisiä alueen logistiseen sijaintiin. Sitä on parantanut mittavien tieinvestointien, valtateiden 3 ja 4 moottoriteiden, toteuttaminen. Lisäksi rakenteilla olevien Kerava Lahti-oikoradan ja Vuosaaren sataman toteuttaminen parantavat erityisesti Lahden seudun logistista asemaa. Alueelta on hyvät yhteydet Etelä-Suomen satamiin ja Helsinki-Vantaan lentokentälle, mikä tukee globaalien yritysten toimintaedellytyksiä. Häme on keskellä Suomen väestökeskittymää, joten tuotteiden jakelu voidaan hoitaa pääosin 200 kilometrin säteellä ja siten kustannustehokkaasti. Alueelle on viime vuosina syntynyt joitakin logistiikkakeskuksia sekä terminaaleja, ja tulevaisuudessakin tällaisen toiminnan edellytykset alueella ovat hyvät. Hämeessä harjoitetaan pääsääntöisesti yritysmyönteistä elinkeinopolitiikkaa, joten alueelle todennäköisesti tulee lisää yritystoimintaa, koska esimerkiksi pääkaupunkiseutuun verrattuna työvoiman ja tonttimaan saatavuus on parempi ja kustannukset edullisemmat. Elinkeinoelämän edustajat Hämeessä ovat melko tyytyväisiä liikenneväylänpidon nykyiseen tasoon. Tason ylläpito myös tulevaisuudessa edellyttää jatkuvaa panostusta, sillä ilman riittävää ylläpitoa infrastruktuuri rapistuu. Tienpidossa haasteena on erityisesti päätieverkon talvihoidon toimivuus myös yöaikaan, koska kuljetuksia on entistä enemmän ympäri vuorokauden. Keskeisiä tieverkon kehittämistarpeita ovat Lahden eteläisen kehätien rakentaminen ja valtatien 2 liikennöitävyyden parantaminen. Elinkeinoelämän näkemyksen mukaan radanpidon rahoitus olisi saatava sellaiselle tasolle, että ratojen kunto voidaan pitää vähintään nykytasolla. Painavien tuotteiden kuljetusten kannalta keskeistä on saada 25 tonnin akselipainot käyttöön erityisesti pääradalla ja siltä satamiin suuntautuvilla yhteyksillä. Henkilö- ja tavaraliikenteen keskinäistä priorisointia olisi paikoin tarvetta arvioida uudelleen. Pääosa elinkeinoelämästä ja julkishallinnosta pitää vuoropuhelua väylänpitäjien kanssa tarpeellisena. Tällöin olisi mahdollista keskustella erityisesti väylähankkeiden ja hoitotoimenpiteiden priorisoinnista, jotta käytettävissä olevat varat voidaan suunnata elinkeinoelämää hyödyttävällä tavalla. Sekä Tiehallinnon että Ratahallintokeskuksen osallistuminen tällaiseen vuoropuheluun on toivottavaa, koska liikennejärjestelmää ja väyliä tulisi kehittää kokonaisuutena yksittäisten tie- ja ratahankkeiden sijaan. Useat haastatellut yritykset pitävät rautatiekuljetusten käyttömahdollisuutta tärkeänä, vaikka kuljetusjärjestelmä tällä hetkellä perustuisikin tiekuljetuksiin.
4 Tommi Mäkelä, Jarkko Rantala & Jani Hanhijärvi: Utsikter för behov av godstransporter i Egentliga Tavastland och Päijänne-Tavastland. Tammerfors Vägförvaltningen, Tavastlands vägdistrikt. Vägförvaltningens utredningar 26/ s. + bilagor 10 s. ISSN , ISBN , TIEH Språk: finska. Nyckelord: godstrafik, godstransporter, näringsliv, verksamhetsmiljö, trafikledshållning, regional utveckling SAMMANFATTNING Egentliga Tavastlands och Päijänne-Tavastlands läge centralt med avseende på tillväxtområde av produktion och befolkning i södra Finland och samtidigt vid vägars och järnvägars huvudleder erbjuder både möjligheter och utmaningar för utveckling av godstransporter. I denna forskning beskrivs utveckling och utsikter av näringsliv och godstransporter på området och speciellt behov av transport tjänster och trafikledshållning. Målet är att ge bättre uppfattning för trafikledshållaren av åtgärder för att främja näringslivets förutsättningar. En betydande del av forskningen är intervjuer av näringslivets representanter och förfrågan till kommunernas näringslivsansvariga tjänstemän. I rapporten finns det också grunduppgifter av godstransporters karakteristiska egenskaper på regionen. De företag, som har verksamhet i Tavastland är nöjda med regionens logistiska ställning. Stora väginvesteringar som ombyggning av riksvägar 3 och 4 till motorvägar har förbättrat regionens logistiska ställning. Ytterligare är direktbanan Kervo Lahtis och nya hamnen i Nordsjö under arbete, vilket förbättrar speciellt Lahtisregionens logistiska ställning. Det finns goda transportförbindelser från regionen till södra Finlands hamnar och Helsigfors-Vanda flygstation, vilka är viktiga för globala företagens affärsförutsättningar. Tavastland ligger mitt i Finlands befolkningscentrum och därför är det oftast möjligt att sköta distributionen kostnadseffektivt. Regionen har fått nya logistikcentraler och terminaler under senaste år och det finns bra förutsättningar att öka verksamhet i framtiden. Tavastlands företagspositiv näringslivspolitik förleder troligen mera affärsverksamhet i regionen till exempel därför att arbetskraft och utbudet för tomtmark är bättre och kostnader är lägre jämfört med huvudstadsregionen. Näringslivets representanter är huvudsakligen nöjda till nuvarande nivå av trafikledshållning. Underhåll av denna nivå även i framtiden förutsätter kontinuerliga insatser, annars kommer infrastrukturen att förfalla. Utmaningar är speciellt stora vid vintervägunderhåll av riksvägar på nätterna, beroende på ökande hela dygnet fortgående godstransporter. De viktigaste utvecklingsbehov av vägnätet är att bygga Lahtis södra ringväg och att förbättra servicenivån på riksväg 2. Enligt näringslivet är det viktigt att öka järnvägshållningens finansiella resurser på sådan nivå att det är möjligt att åtminstone förvara järnvägnätets nuvarande servicenivå. Det är också viktigt att höja axeltryck till 25 ton på stambanan och hamnförbindelserna. Prioriteringen mellan person- och godstransporter på järnvägarana borde i några fall omprövas. Samarbete och diskussion mellan näringslivet och trafikledshållning anses vara nödvändiga. Genom ett etablerat diskussionsforum skulle det vara möjligt att prioritera trafikledplaner och underhållsåtgärder för att inrikta resurser på det sätt som främjar näringslivet. Både Vägförvaltningen och Banförvaltningscentralen borde delta i diskussionen därför att transportsystem och trafikleder borde utvecklas som helhet i stället för att planera enstaka väg- och järnvägsprojekt. De flesta intervjuade företag anser möjligheten för järnvägtransporter att vara viktig även om deras transportsystem för tillfället baserar sig på vägtransporter.
5 Tommi Mäkelä, Jarkko Rantala & Jani Hanhijärvi: Outlook for freight transport needs in Kanta-Häme and Päijät-Häme regions. Tampere Finnish Road Administration, Häme Region. Finnra Reports 26/ p. + app. 10 p. ISSN , ISBN , TIEH Language: Finnish. Keywords: freight transport, business life, business and transport environment, traffic infrastructure maintenance and development, regional development SUMMARY Kanta-Häme and Päijät-Häme region is located in the zone of economic and population growth in Southern Finland. The central location along the major roads and railway lines generates both potential and challenges. This study focuses on the factors that have effects on the development of business life and freight transport in the region now and in future. Special attention is given to the needs for transport services and traffic infrastructure maintenance and development. The purpose is to outline measures that would best support operational preconditions of the business life. Interviews with representatives of business life and inquiries to trade promoters in municipalities are an essential part of the study. The report also includes basic information on transport characteristics of the region. The companies in Häme region are nearly unanimously satisfied with the logistic location of the region. There have been motorway investments in the main roads 3 and 4 recently. Future actions supporting the logistic location will be the direct railway line Kerava Lahti and the new harbour of Helsinki in Vuosaari. Connections of good standard of service to the harbours in Southern Finland and to Helsinki-Vantaa airport support operational preconditions of the global enterprises. The location of Häme region in the middle of the densely populated area of Finland is ideal for cost-effective product distribution. This is one reason why logistic centres and distribution terminals have been and will be founded in the region. Industrial policy in the region is mostly favourable to business life, which supports the growth of business activities. Parallel effects can be derived from good availability of labour and building land and more reasonable costs compared with the Helsinki metropolitan area. Representatives of business life in Häme are fairly satisfied with the present level of traffic infrastructure maintenance and development. To sustain this level in future requires regular investments; otherwise the infrastructure will deteriorate. The challenge in road maintenance is to assure the functionality of winter maintenance also at night, because transports are more and more carried out round the clock. Essential development needs are concentrated to construct the southern ring road in Lahti and to improve the level of service on the main road 2. The rail network financing needs to be raised to the level which assures at least the present standard. To raise the axle weight to 25 tonnes, particularly on the main railway line and on the connections between it and the main harbours, is important to heavy transports. The order of priority between rail passenger and freight traffic needs to be considered in some occasions. Most representatives of business life and public administration consider the dialogue with the traffic infrastructure administrations as necessary. The main theme for discussions would be the order of importance of maintenance activities and development projects. It is preferable that both Finnish Road Administration and Finnish Rail Administration participate in this dialogue since the traffic system and infrastructure is to be developed as a whole instead of separate road or rail projects. Even if the transport system is based on road transport at present, the possibility for rail transport will be of great importance for many enterprises.
7 ALKUSANAT Liikenneväylänpito on keskeinen yhteiskunnan palvelutehtävä niin elinkeinoelämän kuljetustarpeiden ja ihmisten liikkumistarpeiden kannalta kuin yhteiskunnan tavoitteiden ja alueiden kehittymisen näkökulmistakin tarkasteltuna. Tässä selvityksessä on tutkittu Kanta- ja Päijät-Hämeen tie- ja rautatiekuljetusten tulevaisuuden toimintaympäristöä ja sen perusteella arvioitu väylänpidon linjauksia ja tarpeita. Työn aikana on oltu yhteydessä elinkeinoelämän edustajiin mm. haastatteluin. Lisäksi on järjestetty asiantuntijaseminaari. Selvityksen ovat tilanneet Tiehallinnon Hämeen tiepiiri ja Ratahallintokeskus. Työtä ohjanneeseen johtoryhmään ovat kuuluneet erikoissuunnittelija Jarmo Joutsensaari ja suunnittelupäällikkö Tenho Aarnikko Tiehallinnon Hämeen tiepiiristä, apulaisjohtaja Timo Välke Ratahallintokeskuksesta ja hankintapäällikkö Heikki Vuorinen UPM-Kymmene Oyj Metsästä. Raportti on laadittu Tampereen teknillisen yliopiston (TTY) liikenne- ja kuljetustekniikan laitoksen ja Tampereen yliopiston (TaY) aluetieteen ja ympäristöpolitiikan laitoksen yhteistyönä professori Jorma Mäntysen (TTY) johdolla. Raportin ovat kirjoittaneet tutkija Tommi Mäkelä (TTY), erikoistutkija Jarkko Rantala (TTY) ja tutkija Jani Hanhijärvi (TaY). Tampereella kesäkuussa 2003 Tiehallinto Hämeen tiepiiri Ratahallintokeskus Liikennejärjestelmäyksikkö
9 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 9 SISÄLLYS 1 TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT Taustaa Tavoite, rakenne ja menetelmät 11 2 ALUEEN OMINAISPIIRTEET Sijainti ja rakenne Väestö Toimialarakenne Alueellinen kehitys 25 3 KULJETUKSET JA TAVARAVIRRAT Hämeen kuljetusten ominaispiirteet Tiekuljetukset Rautatiekuljetukset Sisävesikuljetukset Kansainväliset kuljetusketjut 51 4 ELINKEINOELÄMÄN KEHITYKSEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT JA NIIDEN NÄKYMÄT Sijainti ja lähiympäristö Elinkeinopolitiikka ja maankäyttö Yhteiskunnan palvelut elinkeinoelämälle Kuljetuspalvelut Liikenneinfrastruktuuri Tieverkko Rataverkko Terminaalit Satamat Eri toimialojen näkymiä Metsäteollisuus Metallien jalostus ja perusmetalliteollisuus Rakennustuoteteollisuus Elintarviketeollisuus Tekstiili- ja vaatetusteollisuus Päivittäistavarakauppa Energiantuotanto Jätehuolto ja ympäristönhuolto 75
10 10 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 5 VÄYLÄNPIDON LINJAUKSET JA TARPEET Tienpidon linjaukset ja niiden suhde elinkeinoelämän tarpeisiin Radanpidon linjaukset ja niiden suhde elinkeinoelämän tarpeisiin Yhteistyö ja vuoropuhelu elinkeinoelämän kanssa Väylänpidon tarpeet seutujen ja kuntien elinkeinotoimien näkökulmasta 84 6 PÄÄTELMÄT 86 LÄHTEET 89 LIITTEET 99
11 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 11 TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT 1 TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT 1.1 Taustaa Kuljetusten, liikenteen ja väylänpidon toimintaympäristö muuttuu. Keskeisiä muutostekijöitä ovat alueiden roolin korostuminen, tuotanto- ja aluerakenteen muutokset ja asiakaslähtöisyys myös julkishallinnon toiminnoissa. Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen keskeinen sijainti Etelä-Suomen tuotannon ja asutuksen kasvuvyöhykkeellä ja tie- ja rataverkon pääväylien varrella tarjoaa sekä mahdollisuuksia että haasteita kuljetusten kehittämiseksi. Perustaksi tarvitaan tietoa kuljetusten nykytilasta ja tulevaisuuden näkymistä. Kuljetusten kehitysnäkymät koskettavat keskeisesti kolmea tahoa: elinkeinoelämää kuljetusasiakkaina, kuljetus- ja logistiikka-alan yrityksiä palvelujen tarjoajina ja julkishallintoa. kuljetusasiakkaat kuljetustarpeiden kehitys kuljetusyritykset julkishallinto Kuva 1.1: Kuljetustarpeiden kehitykseen keskeisesti liittyvät tahot. 1.2 Tavoite, rakenne ja menetelmät Tavoite Tutkimuksen tavoitteena on ollut kuvata kuljetusten ja niiden toimintaympäristön ominaispiirteitä Kanta- ja Päijät-Hämeessä tunnistaa elinkeinoelämän kehitykseen vaikuttavien tekijöitä ja niiden kehitysnäkymiä ja erityisesti vaikutuksia kuljetuksiin ja liikenneinfrastruktuuriin luoda käsitys elinkeinoelämän tarpeista ja näkymistä kuljetusten ja väylänpidon suhteen Kanta- ja Päijät-Hämeessä arvioida, miten väylänpitäjien toimet vastaavat elinkeinoelämän tarpeita selvittää elinkeinoelämän näkemyksiä yhteistyöstä ja vuoropuhelusta väylänpitäjien kanssa.
12 12 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT Väylänpidon mm. tienpidon ja radanpidon tavoitteena on pitää väylät käyttäjien yksityisten ihmisten ja elinkeinoelämän tarpeiden mukaisessa kunnossa käytettävissä olevien resurssien puitteissa. Huomioon otetaan myös yhteiskunnan ja alueelliset tarpeet. Jatkuvasti muuttuvissa olosuhteissa väylänpitäjien on oltava selvillä tarpeista ja näkymistä sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä. Tavoitetta voidaan tukea myös toimivalla vuoropuhelulla mm. elinkeinoelämän kanssa. Tämän tutkimuksen näkökulmana on alueellisesti Kanta- ja Päijät-Häme, liikenteen osalta tavarakuljetukset ja väylien käyttäjien osalta elinkeinoelämä, erityisesti teollisuus, kauppa ja kuljetuspalvelut. Tutkimus on tehty Tampereen teknillisen yliopiston liikenne- ja kuljetustekniikan laitoksella ja Tampereen yliopiston aluetieteen ja ympäristöpolitiikan laitoksella. Tampereen teknillinen yliopisto on vastannut luvuista 2.3, 3, 4 (paitsi 4.3) ja 5 (paitsi 5.4) ja Tampereen yliopisto luvuista 2.1, 2.2, 2.4, 4.3, ja 5.4 sekä elinkeinotoimen kyselyihin liittyvistä kohdista luvussa 4 ja molemmat yhdessä luvuista 1 ja 6. Rakenne ja menetelmät Tutkimus muodostuu Kanta- ja Päijät-Hämeen kuljetusten nykyisen toimintaympäristön ja tulevaisuuden muutostekijöiden kuvauksesta sekä arviosta, miten kuljetusten ja väylänpidon tarpeet ja tavoitteet kehittyvät elinkeinoelämän näkökulmasta ja miten väylänpitäjät pystyvät vastaamaan niihin. Tutkimuksessa selvitetään tavaravirtoja ja niiden kehitystä kuljetustilastojen ja -ennusteiden ja elinkeinoelämän edustajien haastattelujen perusteella. Kuljetustarpeiden ja kuljetuspalvelujen nykytilaa ja kehitysnäkymiä sekä liikenne- ja kuljetusinfrastruktuurin pidon tarpeita ja tavoitteita arvioidaan elinkeinoelämän ja julkishallinnon edustajien haastatteluihin ja liikenneinfrastruktuurin pidon linjauksiin perustuen. Tutkimuksen taustatietoina käytettävät arviot väestön ja elinkeinoelämän kehityksestä perustuvat julkaistuihin kehitysennusteisiin ja elinkeinoelämän edustajien esittämiin näkemyksiin. Elinkeinoelämän edustajien haastattelut Kanta- ja Päijät-Hämeen elinkeinoelämän toimintaympäristön ja kehitysnäkymien kartoittamiseksi haastateltiin elinkeinoelämän edustajia yhteensä 27 haastattelussa marraskuun 2002 ja maaliskuun 2003 välisenä aikana (liite 1). Yritykset valittiin siten, että ne edustavat eri toimialoja eri puolilla Hämettä. Haastattelut tehtiin yrityksissä, ja haastateltavien joukossa oli teollisuuden ja kaupan kuljetus- ja logistiikkatoimintojen parissa työskenteleviä, kuljetus- ja logistiikka-alan yritysten edustajia sekä elinkeinoelämän järjestöjen edustajia.
13 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 13 TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT Johdanto taustaa tavoite rakenne menetelmät Alueen ominaispiirteet ja niiden kehitysnäkymät väestö elinkeinoelämä maakunnat, seutukunnat ja kunnat ja niiden linjaukset ja tavoitteet elinkeinopolitiikka, maankäyttö, suhtautuminen liikenteeseen ja kuljetuksiin Kuljetukset ja tavaravirrat ja niiden näkymät tavaravirrat, kuljetusmuodot, keskeiset yhteydet, väylien ominaispiirteitä kuljetustarpeet ja -palvelut Elinkeinoelämän kehitykseen vaikuttavat tekijät ja niiden näkymät yritysten sijainti ja alueen merkitys elinkeinopolitiikka ja maankäyttö kuljetusten ominaisuudet ja tarpeet liikenneväylät ja väylänpito eri toimialojen ominaispiirteet ja näkymät yhteiskunnan ja toimintaympäristön muutokset alueelliset ominaispiirteet ja niiden muutokset elinkeinoelämän muutokset kuljetusjärjestelmän muutokset Tulevaisuuden toimintaympäristö elinkeinoelämän ja kuljetusten muutostekijöitä ja kehityssuuntia väylänpitoon liittyvät tarpeet väylänpitäjien toimet, joilla tuetaan elinkeinoelämän toimintaedellytyksiä yhteistyön ja vuoropuhelun tarpeet ja muodot elinkeinoelämän ja väylänpitäjien välillä Kuva 1.2: Tutkimuksen aihepiiri: Kanta- ja Päijät-Hämeen elinkeinoelämän tarpeet, kuljetusten toimintaympäristö ja kehitysnäkymät sekä niiden vaikutukset väylänpitoon. Haastatteluissa käsiteltiin mm. yrityksen, toimialan ja elinkeinoelämän nykytilannetta ja kehitysnäkymiä, Hämeen sijainnin, elinkeinopolitiikan ja maankäytön merkitystä yrityksen toiminnan kannalta, yrityksen, elinkeinoelämän ja Hämeen alueen kuljetustarpeita ja niiden näkymiä, liikenneinfrastruktuuriin ja sen kehittämiseen liittyviä tarpeita sekä elinkeinoelämän ja väylänpitäjien välisen yhteistyön ja vuoropuhelun kehittämistarpeita. Kysely seutukuntien ja kuntien edustajille Julkishallinnon edustajille osoitettu aluekehitys- ja kuljetustarvekysely lähetettiin maaliskuussa 2003 sähköpostitse kohdealueen viiteen seutukuntaan ja tämän lisäksi vielä 12 kuntaan. Näistä vastasi 3 seutukuntaa ja 9 kuntaa (liite 2). Vastaukset tulivat tasaisesti eri puolilta selvityksen kohdealuetta. Jokaisessa Kanta- ja Päijät-Hämeen seutukunnassa on elinkeinoasiat keskitetty ns. yhden katon alle seudun yhteistyöorganisaatioon (kehittämistai yrityspalvelukeskus), joiden toimitusjohtajille kysely osoitettiin. Esimerkiksi Forssan seudun kaikki viisi kuntaa Forssa, Humppila, Jokioinen, Tammela ja Ypäjä kuuluvat Forssan seudun Kehittämiskeskus Oy:n piiriin. Riihimäen seudulla on oma koko seudun kattava EKES-Yrityspalvelut, joka palvelee myös Hyvinkään elinkeinoelämää. Lisäksi joissakin kohdealueen kunnissa on vielä erikseen elinkeino- tai yritysasiamies tai jopa oma yrityspalvelukeskus kuten Nastolassa ja Sysmässä joille myös lähetettiin kysely.
14 14 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä ALUEEN OMINAISPIIRTEET 2 ALUEEN OMINAISPIIRTEET 2.1 Sijainti ja rakenne Kansainvälinen ja kansallinen sijainti Selvityksen kohdealue muodostuu Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnista. Kansainvälisesti katsoen maakuntien sijainti on heikko, sillä ne sijaitsevat muun Suomen tavoin Euroopasta katsoen saarimaisesti meren takana periferiassa. Tosin EU:n itälaajentumisen ja Venäjän oletetun talouskasvun vuoksi on mahdollista, että eteläinen Suomi ja samalla Kanta- ja Päijät- Häme tulevat keskeisemmäksi osaksi eurooppalaista taloutta ja liikennettä. Kansallisesti Kanta- ja Päijät-Hämeen sijainti on erinomainen, keskellä eteläisintä Suomea. Alueelta on suhteellisen lyhyt etäisyys jokaiseen Etelä- Suomen suurimpaan keskukseen. Seutukunnille ja kunnille suunnatun kyselyn perusteella on selvästi havaittavissa, että maakuntien suhteellisen sijainnin muutos elinkeinoelämän ja kuljetuksien näkökulmasta on parantunut selvästi. Tie- ja rautatieliikenteen suhteen Kanta- ja Päijät-Häme sijaitsevat ihanteellisesti. Suuri osa maamme merkittävimmistä tie- ja rautatieyhteyksistä kulkee alueen kautta; etelä-pohjois-suuntaiset valtatiet 3 ja 4 sekä joukko keskeisiä poikittaisväyliä, mm. valtatiet 10 ja 12. Rautateiden päärata sekä rakenteilla oleva Kerava Lahti-oikorata sijaitsevat merkittäviltä osin selvityksen kohdealueella. Sen sijaan lento- ja vesiliikenteen suhteen alueen sijainti ei ole erikoisen hyvä. Kanta- ja Päijät- Hämeessä ei ole sisämaasijaintinsa vuoksi omaa satamaa eikä myöskään omaa lentoasemaa, tosin etäisyys Helsinki-Vantaan lentoasemalle on varsin lyhyt. Hämeessä on pitkulaisen itä-länsi-muotonsa ansiosta runsaasti kontrastia. Sen itäosan, erityisesti Heinolan seutukunnan, koetaan olevan jo selvästi luonnonläheistä Itä-Suomea, kun taas alueen länsiosa, Forssan seutu, mielletään teolliseen Länsi-Suomeen. Kulttuurierot ovat muotoutuneet selvästi havaittaviksi. Muutaman muun Suomen sisämaakunnan tapaan myös Kanta- ja Päijät-Häme muodostuvat eräänlaisiksi välittäjäkeskuksiksi idän ja lännen sekä etelän ja pohjoisen välillä. Eteläisen sijaintinsa ja erittäin hyvien liikenneväyliensä vuoksi Kanta- ja Päijät-Hämeessä tämä rooli vain lienee vieläkin suurempi kuin esimerkiksi Pirkanmaan tai Keski-Suomen maakunnissa. Seutukuntien suhteellinen sijainti Kanta- ja Päijät-Häme ovat yhteiseltä pinta-alaltaan sen verran suuri, että alueen sisällä sijaintitekijät ja menestysmahdollisuudet eroavat varsin paljon. Tästä syystä aluetta on tarkasteltava myös yksityiskohtaisemmin, seutukunnittain. Kohdealueella on viisi seutukuntaa; Kanta-Hämeen Forssan, Hämeenlinnan ja Riihimäen seutukunnat sekä Päijät-Hämeen Heinolan ja Lahden seutukunnat. Niissä on yhteensä 28 kuntaa, joista kuusi on kaupunkeja; edellisten seutukuntakeskusten lisäksi Orimattilan kaupunki Lahden seutukunnassa.
15 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 15 ALUEEN OMINAISPIIRTEET Huovari et al. [2001] ovat Alueiden kilpailukyky tutkimuksessaan tarkastelleet Suomen kaikkien seutukuntien kilpailukykyominaisuuksia. Kilpailukykyä mitattiin neljän eri indikaattorin perusteella: inhimillinen pääoma, innovatiivisuus, keskittyminen ja saavutettavuus. Saavutettavuusindikaattorin tarkoituksena oli mitata sitä, miten hyvin seutukunnasta käsin Suomen markkinat ovat saavutettavissa. Saavutettavuuden suhteen tutkittiin erikseen vielä markkinoiden maantiesaavutettavuutta. Sen mukaan Kanta- ja Päijät-Hämeen seutukunnat ovat Heinolaa lukuun ottamatta sijoittuneet erinomaisesti suhteessa muun Suomen seutukuntiin nähden. Taulukko 2.1: Markkinoiden saavutettavuus teitse Suomen seutukunnissa [Huovari et al. 2001]. Sija Seutukunta 1 Helsinki 2 Tampere 3 Turku 4 Porvoo 5 Riihimäki 6 Lohja 7 Lahti 8 Hämeenlinna 9 Etelä-Pirkanmaa 10 Forssa 23 Heinola Kohdealueen suurin kaupunki on Päijät-Hämeen maakuntakeskus Lahti, joka on myös maan viidenneksi suurin kaupunkiseutu. Lahden seutu sijaitsee logistisessa mielessä erittäin keskeisellä paikalla eteläistä Suomea luvun alussa sen sijainti on parantunut etelä-pohjoissuuntaisen Helsinki Lahti-moottoritien ja tulee edelleen parantumaan Lahti Lusimoottoritien sekä oikoradan ansiosta. Myös valtatien 12 ja Pietarin-radan ansiosta seudulla on idän ja lännen välisenä kauttakulkukeskuksena vahva leima. Helsinki-Tampere -moottoritien ja pääradan keskivaiheilla sijaitseva Hämeenlinnan seutu on toinen elinvoimainen ja hyvän sijainnin omaava alue. Sen sijaan itä-länsiyhteydet Hämeenlinnan seudulla ovat Lahtea hieman heikommat. Kolmas vahva seutukunta on Riihimäen seutu. Alue omaa Helsinki Hämeenlinna Tampere (HHT) vyöhykkeellä, maamme pääratojen yhdessä tärkeimmistä risteyspaikoista sekä lähellä pääkaupunkiseutua aseman, jossa se kasvattanee kansallista merkitystään nykyisestä vielä jonkin verran.
16 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta- ja Päijät-Hämeessä ALUEEN OMINAISPIIRTEET 16 Kanta-Hämeen Forssan seutu ja Päijät-Hämeen Heinolan seutu ovatkin kolmea muuta logistisessa keskiössä sijaitsevaa aluetta hieman syrjemmässä. Erityisesti Heinolan seudun tilanne on vaikea: osa seudusta sijaitsee varsin syrjässä elinkeinoelämän kannalta. Toisaalta seudun keskuskaupungin Heinolan sijainti nelostien varrella on kohtuullinen. Forssan seudun absoluuttinen sijainti on miltei ideaali suhteessa maamme suurimpiin kaupunkeihin, mutta suuren vetovoiman omaavaa statusta se ei ole saanut. Seudun elinkeinotoimen mukaan suhteellista sijaintia heikentämässä ovat valtatien 2 puutteellinen taso sekä rautatieyhteyden puuttuminen. Nämä ovat suuria puutteita ja lisäksi seutu on käynyt läpi ison rakennemuutoksen. Tulevaisuudessa kaupunkikeskuksen merkitys saattaa silti vahvistua. Seudulla on tehty perinteisesti vahvaa yhteistyötä ja aluekeskusstatuksen omaaminen mahdollisesti kehittää ja voimistaa entisestään Forssan seudun roolia kansallisessa työnjaossa. Ruovesi Kuru Leivonmäki Kankaanpää Jämijärvi Jämsä Ikaalinen Juupajoki Luhanka Viljakkala Joutsa Längelmäki Lavia Hämeenkyrö Suodenniemi Mouhijärvi Nokia Vesilahti Huittinen Punkalaidun Alastaro Aura Lieto Tammela Loppi Halikko Pertteli Kiikala Kuva 2.1: Nummi-Pusula Salo Karjalohja Pohja Orimattila Pukkila Myrskylä Järvenpää Nurmijärvi Tuusula Pornainen Kerava Sipoo Valkeala Porvoo Kouvola Artjärvi Siuntio Kirkkonummi Elimäki Anjalankoski Lapinjärvi Liljendal Ruotsinpyhtää Pyhtää Pernaja Loviisa Vantaa Espoo Kauniainen Karjaa Nastola Iitti Kuusankoski Askola Lohja Särkisalo Lahti Kärkölä Hyvinkää Vihti Muurla Suomusjärvi Sammatti Perniö Hollola Hausjärvi Riihimäki Karkkila Heinola Jaala Hämeenkoski Janakkala Ristiina Mäntyharju Asikkala Mäntsälä Kuusjoki Pertunmaa Padasjoki Somero Kisko Västanfjärd Renko Jokioinen Ypäjä Mellilä Sauvo Kemiö Sysmä Luopioinen Hämeenlinna Forssa Karinainen Koski Tl Marttila Tarvasjoki Turku Piikkiö Paimio Pälkäne Humppila Loimaan kunta Oripää Loimaa Pöytyä Lempäälä Kuhmalahti Sahalahti Valkeakoski Toijala Hauho Kylmäkoski Tuulos Urjala Hattula Lammi Kalvola Vampula Yläne Kuhmoinen Viiala Köyliö Mikkeli Hartola Kangasala Pirkkala Vammala Äetsä Säkylä Orivesi Tampere Kiikoinen Kokemäki Hirvensalmi Ylöjärvi Helsinki Inkoo Kanta- ja Päijät-Hämeen kunnat ja seutukunnat sekä keskeiset liikenneväylät. Hamina Kotka
17 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 17 ALUEEN OMINAISPIIRTEET 2.2 Väestö Väestömuutokset Kanta- ja Päijät-Hämeessä oli vuoden 2000 lopussa yhteensä noin asukasta. Muun Suomen tavoin väestö on alueellisesti jakautunut epätasaisesti ja alueen viisi seutukuntaa ovat väestömäärältään hyvin eri kokoisia. Suurimmassa Lahden seutukunnassa asuu lähes puolet (46 %) koko kohdealueen väestöstä. Hämeenlinnan seudulla asuu noin yksi neljäsosa (24 %) ja Forssan (10 %), Riihimäen (11,5 %) sekä Heinolan (8,5 %) seudulla kussakin noin yksi kymmenesosa. [Hämeen liitto 2002b; Päijät-Hämeen liitto 2002b] Vuoden 2001 lopulla alueen 28 kunnasta yhdeksällä oli yli asukasta: Lahti ( as.), Hämeenlinna ( as.), Riihimäki ( as.), Heinola ( as.), Hollola ( as.), Forssa ( as.), Janakkala ( as.), Nastola ( as.) ja Orimattila ( as.). [Hämeen liitto 2002b; Päijät-Hämeen liitto 2002b] Kohdealueen väestönkehitys oli ajanjaksolla vakaampaa kuin esimerkiksi muutamissa naapurimaakunnissa, Uudellamaalla tai Pirkanmaalla. Kanta- ja Päijät-Hämeessä väestö kasvoi tarkasteluajankohtana noin asukkaalla (+4,4 %). Muun maan tapaan oli selvästi havaittavissa väestön keskittymistä isoille kaupunkiseuduille ja niiden välisille kasvuvyöhykkeille. Ajanjaksolla Kanta- ja Päijät-Hämeessä eniten väestöään kasvattivat HHT-vyöhykkeellä sijaitsevat Riihimäen (+10 %) ja Hämeenlinnan (+7 %) seutukunnat. Myös Etelä-Suomen neljänneksi suurimmalla kaupunkiseudulla, Lahden seutukunnassa, väkimäärä kasvoi runsaat neljä prosenttia. Forssaa ja Heinolaa voidaan pitää kolmea em. seutua selvästi perifeerisempinä. Vaikka ne ovat logistisesti keskeisessä osassa Suomea, sijainti ei kummallakaan ole ns. kasvuvyöhykkeellä (ks. Kuva 2.9 s. 28). Tämä näkyy väestönkehityksessäkin. Väestöllisesti Forssan seutu polki 1900-luvun lopun lähes paikallaan, runsaalla asukkaalla. Sitä vastoin Heinolan seudulla väestökatoa oli havaittavissa sillä seudun väestömäärä putosi ajanjaksolla alle asukkaan eli lähes 7 prosenttia. Taulukko 2.2: Kanta- ja Päijät-Hämeen väestönkehitys vuosina Kasvu painottui suurimmille kaupunkiseuduille. [Hämeen liitto 2002b; Päijät- Hämeen liitto 2002b] Seutukunta Forssan seutukunta Hämeenlinnan seutukunta Riihimäen seutukunta Lahden seutukunta Heinolan seutukunta Kanta- ja Päijät- Häme yhteensä Muutos ,6 % ,1 % ,4 % ,4 % ,8 % ,2 %
18 18 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä ALUEEN OMINAISPIIRTEET Väestöennuste Tilastokeskus on laatinut Suomen tulevasta väestönkehityksestä demografisen trendilaskelman, joka perustuu aikaisempien vuosien tietoihin syntyvyydestä, kuolleisuudesta ja muuttoliikkeen kehityksestä. Väestöennusteen mukaan selvityksen kohdealueen kolme 1900-luvun lopulla eniten väestöään kasvattanutta seutukuntaa tulevat nostattamaan väkimääriään hieman myös vuoteen 2020 mennessä. Kasvu on suurinta Riihimäen seudulla, noin 3 prosenttia; Hämeenlinnan ja Lahden seudulla kasvu on 1 2 prosenttia. Väestökatoa ennustetaan Forssan ja Heinolan seuduille. Vuonna 2020 väestömäärä on ennusteiden mukaan Forssan seudulla runsas 4 prosenttia ja Heinolan seudulla peräti runsas 11 prosenttia vuoden 2000 tilannetta huonompi. Koko kohdealueella väkimäärä pysynee kuitenkin ajanjaksolla nykyisen suuruisena. Tämän jälkeen vuoteen 2030 mennessä väestö alkaa hiljalleen vähentyä. Ennusteen mukaan jo luvun lopulla voimissaan ollut väestön keskittyminen isoihin keskuksiin ja niiden välisille vyöhykkeille tulee jatkumaan perifeerisempien alueiden menettäessä väestöään. Taulukko 2.3: Kanta- ja Päijät-Hämeessä väestönkehitys vuoteen 2020 [Hämeen liitto 2002b; Päijät-Hämeen liitto 2002b]. Seutukunta Forssan seutukunta Hämeenlinnan seutukunta Riihimäen seutukunta Lahden seutukunta Heinolan seutukunta Kanta- ja Päijät- Häme yhteensä Muutos ,4 % ,8 % ,1 % ,4 % ,4 % ,0 % Ikä- ja koulutusrakenne 2000-luvulla Kanta- ja Päijät-Hämeen seutukunnissa väestön ikä- ja koulutusrakenne eroavat toisistaan jonkin verran. Alle 15-vuotiaiden osuus on suurin Riihimäen ja Hämeenlinnan seutukunnissa. Pienin se on Heinolan seudulla, jossa puolestaan yli 64-vuotiaiden osuus on suurin. Suhteellisesti vähiten vanhuksia on Lahden ja Riihimäen seudulla. Koko maan vastaaviin lukuihin verraten Kanta- ja Päijät-Hämeen seutukuntien väestön ikärakenne on hieman vanhempaa.
19 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä 19 ALUEEN OMINAISPIIRTEET Väestön koulutusasteen mukaan kohdealueen seutukunnissa koulutetuinta väestöä on Hämeenlinnan seudulla; Forssan ja Heinolan seuduilla tilanne on päinvastoin. Kanta- ja Päijät-Hämeen seutukunnat profiloituvat varsin selvästi, sillä siellä missä väestö on vanhenevaa, on myös koulutustaso alhaisempi ja väestön ennustetaan vähenevän. Sen sijaan koulutetuimmat ja nuoremman väestörakenteen seudut kasvattavat väestöään tulevina vuosikymmeninä. Selvityksen kohdealueen viisi seutukuntaa onkin siten väestöllisesti mahdollista jakaa kasvaviin ja taantuviin alueisiin. Tulee kuitenkin muistaa, että kasvu tai taantuminen näissä on hyvinkin maltillista jos niitä verrataan moniin muihin suomalaisiin alueisiin, jotka kärsivät joko liiallisesta kasvusta tai todellisesta tyhjentymisestä. % Hämeenlinnan sk Riihimäen sk Forssan sk Lahden sk Heinolan sk Kanta- ja Päijät-Häme Suomi perusaste keskiaste korkea-aste Kuva 2.2: Tutkinnon suorittaneen väestön koulutusaste Kanta- ja Päijät- Hämeessä ja koko Suomessa Lähde: Tilastokeskus; [Hämeen liitto 2002b; Päijät-Hämeen liitto 2002b]. 2.3 Toimialarakenne Kanta- ja Päijät-Hämeessä oli vuoden 1999 lopussa työpaikkaa, mikä oli 6,6 % koko Suomen työpaikoista. Alueen yritysten liikevaihto oli vuosina keskimäärin 12,2 mrd. euroa vuodessa, mikä oli lähes 5 % koko Suomen yritysten liikevaihdosta. Liikevaihtoluvuissa ovat mukana toimialat, joiden liikevaihto tilastoidaan; puuttuvista toimialoista tärkein on pankki- ja rahoitustoiminta; lisäksi yhtä tai kahta toimipaikkaa koskevat tiedot on salattu, joten tietoja on täydennetty muista lähteistä. Hämeessä teollisuuden osuus sekä työpaikkojen määrästä että liikevaihdosta on koko maan keskiarvoa korkeampi. Kuljetus, varastointi ja tietoliikenne toimialan osuus on sen sijaan hieman koko maan keskiarvoa pienempi. [Tilastokeskus 2002a; Tilastokeskus 2003]
20 20 Kuljetustarpeiden kehitysnäkymät Kanta ja Päijät-Hämeessä ALUEEN OMINAISPIIRTEET Kanta- ja Päijät-Häme (6,6 %) 22 % Suomi % 20 % 26 % 30 % 10 % 16 % 6 % 10 % teollisuus 16 % rakentaminen kauppa kuljetus, varastointi ja tietoliikenne julkiset palvelut 32 % 8 % muut toimialat Kuva 2.3: Työpaikkojen jakauma toimialoittain Kanta- ja Päijät-Hämeessä ja koko Suomessa [Tilastokeskus 2002a]. Kanta- ja Päijät-Häme 12,2 mrd. (4,9 %) 15 % Suomi 251 mrd. 5 % 13 % 43 % 7 % 37 % 31 % 8 % teollisuus rakentaminen kauppa kuljetus, varastointi ja tietoliikenne muut toimialat 35 % 6 % Kuva 2.4: Yritysten liikevaihdon jakauma toimialoittain Kanta- ja Päijät- Hämeessä ja koko Suomessa vuosina [Tilastokeskus 2003 ym.]. Lahden seutukunta on selvästi alueen suurin seutukunta sekä työpaikkojen määrällä että yritysten liikevaihdolla mitattuna: sen osuus on lähes puolet. Hämeenlinnan seutukunnan osuus on lähes neljännes ja loppu jakaantuu melko tasan Riihimäen, Forssan ja Heinolan seutukuntien kesken. [Tilastokeskus 2003] Teollisuuden osuus liikevaihdosta on selvästi suurin Heinolan seutukunnassa. Myös Hämeenlinnan ja Forssan seutukunnissa teollisuutta on Hämeen keskiarvoa enemmän. Riihimäen seutukunnassa tukku- ja vähittäiskaupan osuus selvästi suurempi kuin muualla Hämeessä. Lahden seutukunta on teollisuuden liikevaihdon jakauman perusteella hyvin lähellä koko Suomen keskiarvoa. [Tilastokeskus 2003]
Tommi Mäkelä,JarkkoRantala, JormaMäntynen&EssiSinisalo Kuljetustarpeidenkehitysnäkymät Satakunnassa Tiehallinnon selvityksiä 56/2004 Tommi Mäkelä, Jarkko Rantala, Jorma Mäntynen & Essi Sinisalo Kuljetustarpeiden