Suvali3 Lihaketjun alkutuotannon laatujärjestelmät -hanke - PDF
Download "Suvali3 Lihaketjun alkutuotannon laatujärjestelmät -hanke"
1 Suvali3 Lihaketjun alkutuotannon laatujärjestelmät -hanke Toteuttajat LTK ja ETT, rahoittajina Atria, HKRuokatalo, Snellman ja Saarioinen MMM Laatuketju-rahoitus Projektipäällikkö Kati Kastinen, LTK Hankeaika Jatkoa vastuullisuus lihaketjussa- hankkeille
2 Mikä on LTK? Lihateollisuuden tutkimuskeskus tarjoaa lihan tuotantoketjun piirissä oleville tahoille lihan erikoisosaamista (mm. rehun (Rypsiporsas) ja kuljetuksen vaikutus lihan laatuun) Ruhojen luokitus ja punnitusten valvonta Hygieniatutkimuksen ja palveluiden päämääränä turvallinen elintarvike Lihateollisuusopisto tarjoaa yritysten tarpeisiin sovitettuja koulutuksia lihan ympäriltä
3 Sianlihantuotannon kansallinen laatujärjestelmä - taustaa Lihaketjun läpinäkyvyys- esiselvitys, LTK JA sisarhankkeet 2009: - ETL, Hyvien toimintatapojen kuvaukset kolmelle tuotantosuunnalle (sika, nauta, siipikarja) - MTT:n Lisäarvoa laatutyöstä Lihaketjun läpinäkyvyys - pilottina sikaketju, LTK-2010 SUVALI- Suomi- Vastuullisen lihatuotannon mallimaa-teoriasta kaupallistamiseen, Cr-net Vastuullisuuden jäljitettävyyden kehittäminenesimerkkinä lihaketju Suvali2 Audiointi Vastuullisen lihantuotannon kansallinen laatujärjestelmä. Alkutuotannon auditointi pilottina sianliha
4 Sianlihantuotannon kansallinen laatujärjestelmä pohjautuu SIKAVAan Kuluttaja haluaa tietoa suomalaisesta tuotantotavasta, sikojen hyvinvoinnista ja tuoteturvallisuudesta SIKAVAssa tietoa tilatason tuoteturvallisuuteen (mm. lihantarkastustiedot, lääkejäämät, lääkkeiden käyttö) ja eläinten hyvinvointiin (mm.olosuhteet, ruokinta, vapaus eläintaudeista, käyttäytyminen) liittyvistä tekijöistä SIKAVAssa kansallinen varautumisjärjestelmä poikkeustilanteen asettaminen ja hälytykset Vastuullisen tuotannon raja-arvot ensimmäisenä sianlihantuotantoon
5 Mikä on Sikava? V.2003 perustettu sikaloiden terveysluokitusrekisteri Sikava ylläpitää, toteuttaa ja kehittää sikatilojen terveydenhuollon seurantajärjestelmää Sikavaan kuuluvalla sikatilalla on terveydenhuoltosopimus hoitavan eläinlääkärin kanssa Rekisteriin kertyy tilakohtaista tietoa koskien sikojen elossaoloaikaa Terveydenhuoltokäyntien lisäksi tietoa kertyy teurastuloksista, laboratoriotuloksista ja lääkityksistä
6 Mikä on Sikavan terveysluokitus? Perustana ovat yhteisesti sovitut, yli lainsäädännön menevät terveydenhuollon toimet, joista koko elintarvikeketju hyötyy Näitä ovat mm. terveydenhuoltosopimus, säännölliset eläinlääkärikäynnit, sikojen terveyden, hyvinvoinnin ja tuotanto-olosuhteiden seuranta = tilalla havaitut asiat kirjataan ylös ja tallennetaan Sikavaan sekä tilan tautisuojauksen toteutus Tilat luokitellaan kolmelle eri tasolle; perustaso, kansallinen taso ja erityistaso Terveysluokituksen avulla teurastamot suunnittelevat eläinkuljetukset siten, että mahdollisten tarttuvien tautien leviäminen estetään
7 Terveydenhuolto laatustrategian osana 2001 Kansallinen taso Erityistaso Yhteisön tai Tilan erityisvaatimukset Elinkeinon Eläinten osto Olosuhteet vapaaehtoiset Biosecurity Lastaustila Näytteenotto toimet Hyvinvoinnin indikaattorit: vastuullisen tuotannon raja-arvot Viranomaisvalvonta Eläinlääkärin TH-sopimus th-käynnit 4/v Terveydenhuoltosuunnitelma Tuotantotarkkailu Dokumentointi ETT:n ohjeet jne. Tautivapaudet: porsasyskä, dysenteria, kapi, aivastustauti PMWS, salmonella Perustaso Viranomaisvalvonta Eläinten merkitseminen Eläinsuojelu Eläintaudit Raadonhävitys Lääkitseminen ETTry/pk
9 Haku kansalliseksi laatujärjestelmäksi Yli 97% Suomessa tuotetusta sianlihasta Sikava-lihaa (9 jäsenteurastamoa) Kuluttaja ei tiedä, mikä on Sikava ja mitä varten se on perustettu halutaan todennettua tietoa kuluttajatiedottamiseen EU-menekinedistämistuen edellytys on kansallinen laatujärjestelmä Perustana Sikava ja kansallisen tason ehdot
10 Sikavan laatujärjestelmän sertifiointiarviointi Sikavan laatujärjestelmän arvioi ulkopuolinen sertifiointielin, Bureau Veritas (BV) Ulkopuolinen sertifiointielin arvioi, toimiiko Sikavan laatujärjestelmä siten, kun on kuvattu Lisäksi BV arvioi eläinlääkäreiden tekemiä terveydenhuoltokäyntejä Laatujärjestelmä on työkalu toiminnan jatkuvaan parantamiseen
11 TUOREEN SIANLIHAN ERI TUOTANTOTAPOJEN TÄRKEIMMÄT ERITYISLUPAUKSET Lihatuotannon alkuperämaa Perustaso Sertifioitu lihantuotanto* Tuontiliha Kansallinen laatujärjestel mä Kansallinen laatujärjestelmä/ luomu (kasvatusmaa/teurastusmaa) x x x x x Lakisääteiset kriteerit täyttyvät: * Eräkohtainen jäljitettävyys x x x x x * hormonien käyttökielto EU:ssa myytävässä lihassa * suomalaisilla- ja luomupossuilla on saparo Sertifioitu lihantuotanto: * sertifioinnilla todennetaan ja varmennetaan lain ylittävät erityislupaukset * eläinten terveys maailman kärkeä x x * luomuvalvontakäynti 1 krt / vuosi x x * lajityypillinen käyttäytyminen huomioidaan x x x * ulkoiluvaatimus; ei porsitushäkkejä x 11 x Luomu x x x x x x x x x x x x * tekee enemmän kuin laki vaatii x x x x Tuoteturvallisuus: * merkki turvallisesta lihasta x x * salmonellan nollatoleranssi x x * kattava eläintautien ennalltaehkäisyohjelma x x * lääkekäyttötarpeen minimointi ja kontrolli x x x * lisäinformaatiota tiloilta jäljitettävyyteen x x * pidennetyt varoajat antibiooteille x x * luomurehun käyttö x x Eläinten hyvinvointi: * eläinlääkärin auditoidut terveydenhuoltokäynnit 3-4 krt / vuosi * eläinlääkärin 60/ 158 tuoteturvallisuusja hyvinvointimittarin tarkastuslista * perustasoa suurempi eläinkohtainen tila x x x x x x * = täyttää kriteerit --> EU 2006/ EU 2010/C341/0
12 Lihaketjun alkutuotannon laatujärjestelmien eteneminen Sikavan laatujärjestelmän ja terveydenhuoltokäyntien auditoinnit kevät syksy Hakemus kansalliseksi laatujärjestelmäksi Hakemus EU menekinedistämisvaroihin Keskustelut lihaketjun laatujärjestelmien laajentamisesta Konkreettiset kampanjat sianlihan markkinoimiseksi
13 Kiitos! Kuvan lähde:
Vastuullisuuden jäljitettävyysjärjestelmän kehittäminen esimerkkinä lihaketju Hankeaika 1.3.2011 29.2.2012 Hankkeen loppuraportti 27.4.2012 MMM Dnro 2590/325/2010 Hankkeen vastuullinen johtaja Jaana Kotro,
Eläintuotantoketjun tasapainoinen kehittäminen
Liite 14.6.2004 61. vuosikerta Numero 2 Sivu 10 Eläintuotantoketjun tasapainoinen kehittäminen Asko Mäki-Tanila, MTT Kotieläintuotanto on Suomen maatalouden tärkein alue. Luontaisimmat edellytykset siinä