Nykytalon lämmitysjärjestelmät - PDF
Nykytalon lämmitysjärjestelmät
Download "Nykytalon lämmitysjärjestelmät"
1 yle Nykytalon lämmitysjärjestelmät Ilari Rautanen Antero Mäkinen
2 Lämmönjakojärjestelmät Vesikiertoiset Patterit Lattialämmitys (IV-koneen esilämmityspatteri) Ilma IV-kone Sähkölämmitin maalämpöfoorumi.fi
3 Vesikiertoinen lämmönjako Vaihtoehtoina ovat patterit (radiaattorit tai konvektorit) tai lattialämmitys Saman lämpöinen vesi kiertää joka patterille tai lattialämmityspiirille: säädetään ulkolämpötilan mukaan ja hienosäätö pattereiden ja lattiapiirien termostaateilla Lattiarakenteeseen asennetuissa putkissa kiertää noin max C vesi Putket voidaan asentaa niin betonilaattaan kuin puurakenteiseen lattiaan Myös patterit nykyään usein matalalla veden lämpötilalla toimivia Kosteisiin tiloihin erillinen lattialämmityspiiri: kosteiden tilojen lattialämmitys halutaan usein pitää päällä myös kesällä eklampotalo.fi rakennusperintö.fi warmia
4 Ilmakiertoinen lämmönjako Lämmitys lämpimän ilman avulla Tarvitaan lämmönjakokeskus: huolehtii veden lämmityksestä ja välittää sopivan määrän kaukolämpöä ilmalämmityslaitteen vesipatteristoon Voidaan käyttää myös maalämpöä Useita laitevalmistajia tarjolla Legalett Suomela
5 IV-kone Ilmanvaihtokone vie ulos ja tuo uutta puhdasta ja raikasta ilmaa sisälle Lämmöntalteenotto mukana: poistuvasta ilmasta siirretään lämpö tulevaan ilmaan lämmönvaihtimessa IV-koneessa on myös esilämmityspatteri ja jälkilämmityspatteri Nämä patterit voivat olla vesikiertoisia tai sähkölämmitteisiä taloon.com mannikko1214.blogspot.fi energiatehokaskoti.fi
6 Lämmön varaaminen Vesi Kivimassa Suolakide (PCM, Phase change materials) rakentaja.fi tiili-info.fi
7 Vesilämmönvaraaja Yleisin käytetty tekniikka Suljettu kierto: ilma ei pääse liukenemaan veteen ja aiheuttamaan korroosiota Varaajien koko vaihtelee: lämmönlähteen ja kulutuksen mukaan mitoitettava rakentaja.fi suomenekotalot.fi
8 Kivimassa lämmönvaraajana Vanhin tekniikka esim. tulisijoissa Suoralla auringon lämmöllä lämmitettävä kiviseinä Lattialämmityksessä voidaan varata betonimassaa yön aikana revontuli.fi linnatuli.com wikikko.info
9 Suolavaraaja (PCM) Phase Change Material (PCM) eli faasinmuutosmateriaali PCM-varaajat hyödyntävät lämmönvaraamisessa faasin (olomuodon) muutosta, jonka yhteydessä joko vapautuu tai sitoutuu energiaa Yleisin faasimuutos: neste-kiinteä Epäorgaanisia ja orgaanisia suoloja, parafiineja ja rasvahappoja Yleisin materiaali glaubersuola (natriumsulfaatti): 33% glaubersuolaa ja 67% vettä suomenekotalot.fi
10 Ilmaislämmöt Ihmiset Aurinko Sähkölaitteet valkokangas.net checklistbyblond.casablogit.fi papunet.net
11 Ihminen lämmönlähteenä Tuottaa keskimäärin 100W lämpöä Nukkuessa 85W Toimistotyössä W Kotitöissä 165W(ruuanlaitto) - 470W(siivous)
12 Aurinko Auringon passiivinen hyödyntäminen, esim. ikkunoiden läpi tuleva lämpö alppisalvos.fi Aurinkosuojaus
13 Kodin sähkölaitteet Ison television tai videotykin teho voi olla satoja watteja, josta iso osa menee lämmöksi huoneeseen pixmania.com hifitalo.fi
14 Lämmitysratkaisut ja -energiat Suorasähkö Aurinkolämpö ja sähkö Kattilat Takat Maalämpö Ilmavesilämpöpumppu IVLP/VILP Maapiiri (vesi tai ilma) Öljy Poistoilmalämpöpumppu PILP Savukaasujen lämmöntalteenotto Lämmöntalteenotto jätevedestä Maakaasu Biokaasu
15 Suora sähkölämmitys Suomessa n omakotitaloa lämpenee suoralla sähkölämmityksellä Uusien erittäin energiatehokkaiden talojen osalla järkevä valinta vem.fi sahkoala.fi taloon.com
16 Aurinkolämpö Toimii isäenergianlähteenä, lämpimän käyttöveden lämmityksessä Voidaan hyödyntää noin 6kk vuodessa, parhaimmillaan jopa 9kk arevasolar.fi energia-auringosta.fi Polarsol.com Ruukki classic lämpö solarventi.fi
17 Aurinkosähkö Ei riitä koko vuoden tarpeisiin Mitoitetaan yleensä kesäajan huipputehontarpeen mukaan Voidaan liittää joko yhteen tai kolmeen vaiheeseen Ei toimi sähkökatkon aikana arevasolar.fi Rakennulehti.fi
18 Kattilaratkaisut Pelletti Hake Klapi (Vesikiertoinen takka) wifotek.com gilles.fi aaltoarina.fi
19 Kivi, tiili tai valumassa Kiertoilma Takkasydän Vesitakka Pellettitakka Takka
20 Ilma kiertää takan rakenteiden sisällä ja lämpiää Kiertoilmatakka Lampomaa.fi Warmauunit
21 Vesitakka Lämpimän käyttöveden tuottamiseen E-luvun laskennassa huomioidaan kattilana Maalämpötukku Waastek vesitakka.info
22 Pellettitakka Melko helposti jälkiasennettavissa kevytpiipun kanssa lisälämmönlähteeksi Myös vesikiertoisia malleja cardonar.fi
23 Maalämpö Porakaivo, maapiiri tai vesistö Rakennuksen lämmöntarpeen oltava yleensä yli kwh/vuosi jotta taloudellisesti kannattava Porakaivon ja järjestelmän mitoitus! Tontin koko rajoittaa
24 Ilmavesilämpöpumppu Investointina maalämpöä pienempi Huomioitava ulkoyksiköstä kondensoituva vesi ja sen pois johtaminen Laitteen sähkövastuksen tai rinnalla olevan toisen lämmönkehittimen oltava yhtä suuri teholtaan parhaatlampopumput.fi
25 Maapiiri Vesi- tai ilmakiertoinen IV-koneen esilämmityspatteri tai tulevan ilman esilämmitys ewarco.fi uponor
26 Poistoilmalämpöpumppu Nibe Innoair.fi kevox.fi
27 Ilmalämpöpumppu Yleensä lisälämmönlähde vanhoihin kohteisiin Malleja myös uusiin, upotettavissa rakenteisiin Mitsubishi costella
28 Savukaasujen lämmöntalteenotto Käyttöveden lämmitykseen takkojen ja saunojen piipuista kotituli.fi hirsilinna.fi
29 Savukaasujen lämmöntalteenotto hirsilinna.fi
30 Maakaasu Lähinnä kaukolämmön ja sähkön yhteistuotannossa Muutamilla paikkakunnilla vaihtoehto myös omakotitaloihin atlantic.fi costella
31 Öljy Nykyään usein aurinkolämmön tai vesitakan yhteydessä huipputehon tuottamiseen oljylammitys.fi Hanakat.fi
32 Lämmöntalteenotto jätevedestä Ei kovin monia vaihtoehtoja tarjolla Keskimäärin kodin energiankulutuksesta menee veden lämmittämiseen noin 1000kwh / hlö, tästä voidaan ottaa noin 40% uudelleen talteen. Vaatii isoja jätevesimääriä (esim. taloyhtiöiden yhteenliittymä?) passiv.fi rakentaja.fi
33 Lämmöntalteenotto jätevedestä Wasenco Oy:n kehittämä Ecowec-hybridivaihdin OMINAISUUDET: SOPII YKSIVIEMÄRIJÄRJESTELMÄÄN JÄTEVETTÄ EI KERÄTÄ SÄILIÖÖN TILANTARVE 1M² SOPII UUDIS- JA KORJAUSRAKENTAMISEEN HELPPO JA NOPEA ASENTAA E-LUKU VAIKUTUS JOPA 14 KWH/M²/A SOPII KAIKKIIN LÄMMITYSMUOTOIHIN EI TUKKEUMAVAARAA EI TARVITSE SÄHKÖÄ LÄHES HUOLTOVAPAA LTO-HYÖTYSUHDE JÄTEVEDESTÄ % VALMISTETTU SUOMESSA HYÖDYLLISYYSMALLISUOJA SUOMI JA SAKSA PATENTTIHAKEMUS JÄTETTY FI/PCT wasenco.com
34 Biokaasu Tulevaisuuden energiaa jo tänään raaka-aineet ovat 100 % kotimaisia ja uusiutuvia. Biokaasun tuotantopotentiaali Suomessa on yli 30% kaasun nykykäytöstä. Biokaasua on saatavilla liikenteen, teollisuuden, kotitalouksien ja ravintoloiden käyttöön.
35 Aurinkosuojaus Järkevintä ottaa huomioon jo arkkitehtisuunnittelussa Lipat, markiisit, sälekaihtimet, kalvot Koneellinen jäähdytys aurinkosuojaus.fi
36 Kiitos! Kysymyksiä?
yle Vattenfall Nykykodin lämmitysjärjestelmät energia-auringosta.fi Ilari Rautanen Antero Mäkinen Pirkanmaan kunnat Ympäristöterveys Tampereen kaupunki asuntotoimi Rakennusvalvonta www.neuvoo.fi www.facebook.com/raneneuvoo
yle Lämmitysjärjestelmät Antero Mäkinen
yle Lämmitysjärjestelmät Antero Mäkinen Lämmönjakojärjestelmät Vesikiertoiset Patterit Lattialämmitys (IV-koneen esilämmityspatteri) Ilma IV-kone Sähkölämmitin maalämpöfoorumi.fi Vesikiertoinen lämmönjako
yle Nykykodin lämmitysjärjestelmät Antero Mäkinen Kuinka valita kerrostalon lämmitysmenetelmä Vesikeskuslämmitys on vuosikymmeniä ollut kerrostalojen paras lämmitysjärjestelmä. Sen heikkoutena on ollut
Lämpötase ja vedenkulutus kerrostalossa
Lämpötase ja vedenkulutus kerrostalossa Kuva: Motiva, verkkosivut Lämpimän käyttöveden suhteellinen osuus: 15-25 % vanhoissa kiinteistöissä 25-35 % nykyrakennuksissa Yli 50 % nollaenergiarakennuksissa
YLEISTIETOA LÄMPÖPUMPUISTA
YLEISTIETOA LÄMPÖPUMPUISTA Eksergia.fi Olennainen tieto energiatehokkaasta rakentamisesta Päivitetty 12.1.2015 SISÄLTÖ Yleistä lämpöpumpuista Lämpöpumppujen toimintaperiaate Lämpökerroin ja vuosilämpökerroin
Lämmityskustannusten SÄÄSTÖOPAS. asuntoyhtiöille
Lämmityskustannusten SÄÄSTÖOPAS asuntoyhtiöille Lämpöä sisään, lämpöä ulos Lämmön lähteet Lämpöhäviö 10-15% Aurinkoa 3-7% Asuminen 3-6% Lattiat 15-20% Seinät 25-35% Ilmanvaihto 15-20% Talotekniikka LÄMPÖÄ
Energiatodistusopas 2018 Oppaan ja laadintaesimerkkien päivittäminen Mika Vuolle, Equa Simulation Finland Oy 14.11.2018 Energiatodistusoppaan 2018 päivitys Energiatodistusopas 2018 ja siihen liittyvät
WATER Lisävaruste Härmä Air valmispiippuihin. WATER Hukkalämmöt talteen keräävä aktiivipiippu. että saisit hukkalämmöt talteen!
WATER Lisävaruste Härmä Air valmispiippuihin WATER Hukkalämmöt talteen keräävä aktiivipiippu Mietimme, että saisit hukkalämmöt talteen! 10 syytä valita Härmä 1. 100% kotimaiset tuotteet ja valmistaja.
YHTEENVETO RAKENNUKSEN ENERGIATEHOKKUUDESTA Laskennallinen ostoenergiankulutus ja energiatehokkuuden vertailuluku (Eluku) Lämmitetty nettoala 4 m² Lämmitysjärjestelmän kuvaus Öljy, välivaraaja, radiaattorit.
Kodin lämmityksen ja ilmanvaihdon ratkaisut saman katon alta suunnittelusta asennukseen
Kodin lämmityksen ja ilmanvaihdon ratkaisut saman katon alta suunnittelusta asennukseen UUDISRAKENTAJALLE JA SANEERAAJALLE lämmityksen ja ilmanvaihdon ratkaisut HELPOSTI - SAMAN KATON ALTA Asiantuntevaa
Lämmitysjärjestelmän valinta Jaakko Vihola jaakko.vihola@tut.fi Tampereen teknillinen yliopisto Rakennustuotannon ja talouden osasto Energia- ja elinkaariryhmä Ranen rakentajakoulu 8.11.2012 Esityksen
BIOENERGIAN MAHDOLLISUUDET OMAKOTITALOISSA. Urpo Hassinen BIOMAS hanke
BIOENERGIAN MAHDOLLISUUDET OMAKOTITALOISSA Urpo Hassinen BIOMAS hanke 1 UUSIUTUVAN ENERGIAN KÄYTTÖ 2005 JA TAVOITTEET 2020 64 80 % 20 28,5 38 8,5 Eurooppa Suomi Pohjois-Karjala 2005 2020 2 Pohjois-Karjala
TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Sähkö- ja tietotekniikan osasto / Talotekniikka. Tutkintotyö. Toni Reiju PIENTALOJEN LÄMMITYSENERGIAKULUTUS
TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU TUTKINTOTYÖ 1 TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU Sähkö- ja tietotekniikan osasto / Talotekniikka Tutkintotyö PIENTALOJEN LÄMMITYSENERGIAKULUTUS Työn valvoja Työn teettäjä Tampere