Etusivu > Lintutilanne Suomessa 17.5.2005
Kesä saapuu vääjäämättä ja eräs varmimpia merkkejä tästä on hyönteisiä ravintonaan käyttävien lintujen yleistyminen. Runsaslukuisin pesimälintumme pajulintu laulaa jo yleisenä ja kirjosiepot sekä leppälinnutkin aloittelevat pesimäpuuhiaan. Myös satakieli on kuluneella viikolla runsastunut huomattavasti. Myöhäisemmistä saapujistamme ensimmäiset punavarpuset ja kultarinnat on niinikään havaittu. Elintavoiltaan piilotteleva ja mystinen käki kukkuu jo monin paikoin. Kahlaajat kuten liro, suokukko ja kapustarinta olivat kaikki liikekannalla kuluneen viikon lopulla.
Arktisten lintujen muutto maamme läpi kiihtyy normaalissa aikataulussa. Punakuirit muuttivat loppuviikosta runsaina ja parhailla tarkkailupaikoilla nähtiinkin tuhansia yksilöitä. Viikonloppuna havaittiin myös paljon kihuja. Joitakin päiviä vallinneen sateisen jakson tauottua alkoi tänään 17.5. nopeasti hanhimuutto, jonka pääosassa oli valkoposkihanhi. Tässä voimakkaassa rynnistyksessä oli muuttajia parhaimmillaan useita kymmeniätuhansia. Myös sepelhanhia nähtiin jonkin verran, muttei vielä päämuuttoa.
Harvinaisuuksista mielenkiintoisimpiin kuuluu 10.5. Luvian Säpistä löydetty alppirautiainen, joka oli vasta neljäs havainto maassamme ja ensimmäinen 21:een vuoteen. Lisäksi havaittiin Juuassa 12.5. isovesipääsky ja Inkoossa mustanmerenlokki 15.5.
Lintutilanne päivitetään seuraavan kerran tiistaina 24.5.
| Etelä-Savo
| Satakunta
| Pirkanmaa
| Kymenlaakso
| Varsinais-Suomi
Sitten edellisen lintutilannekatsauksen kevät on edennyt Keski-Suomessa aimo harppauksen ja kesän tuntua on jo ilmassa. Hyönteissyöjälinnut ovat valloittaneet metsät ja kahlaajien muutto on viimeinkin päässyt kunnolla vauhtiin. Harvinaisuuksiltakaan ei ole vältytty. Tornien Taiston yhteydessä järjestetty Keski-Suomen Tornikisa sujui ilman kummempia yllätyksiä. Sumiaisten Pyhäjärvi vei jälleen voiton 78 lajilla. Harvinaisuuksilla ei tornikisaajia juuri hemmoteltu. Paras havainto taisi olla Jämsän Lokalahdella nähty räyskä, joka tosin on sisämaassa aina huomion arvoinen. 10.5. Jämsän Juokslahdessa tehty räyskähavainto saattaa koskea samaa yksilöä. Harvinaisemmista kevätmuuttajista mainittakoon 3.5. Jyväskylän Hämeenlahdella nähty harmaasorsapari. Jämsän Lokalahdella laji on jo muutaman vuoden ajan pesinyt, ja nytkin paikalla viihtyy ainakin kaksi paria. Niittysuohaukka on Keski-Suomessa perin harvinainen vieras. Niinpä 9.5. Jämsän Alhojärvelle pikavisiitin tehnyt koiraslintu keräsi hetkessä joukon ihailijoita. Valitettavasti lintu ei juuri ihailijoista perustanut, vaan lähti muutolle kohti etelää vain reilun tunnin paikallaolon jälkeen. Suomenselän puolelta Keuruun Limpsinginmäestä löytynyt laulava sinipyrstö sai myös Keski-Suomen harrastajat liikkeelle viimeistään silloin, kun paljastui, että lintu kuuluu myös Jämsänkosken puolelle. Lisäksi tämä komea koiras kävi esittämässä kaunista lauluaan ihan virallisestikin kuntarajan ”oikealla” puolella. Lintu lauloi aktiivisesti sekä aamuisin että illalla ja oli varsin helposti löydettävissä. Ilmeisesti viimeinen havainto tästä taigametsien komistuksesta tehtiin perjantaina 13.5.. Sepelrastas nähtiin 7.5. Jämsän Märäsojalla ja Äänekosken Liimattalassa. Tavallisemmista laululinnuista ensimmäiset satakielet sekä pensas- ja mustapääkertut ovat jo saapuneet, mutta verraten harvalukuisia ne vielä ovat. Kevään ensihavainto punavarpusesta tehtiin 16.5. Laukaan Vihtasillassa. Kahlaajamuuttoa on odoteltu tänä keväänä pitkään ja esimerkiksi lirojen vähäisyyttä on kummasteltu. Sunnuntaina sitten rysähti. Sumiaisten Pyhäjärvellä laskettiin vesisateen siivittämänä peräti 940m liroa ja 295m suokukkoa. Myös kevään ensimmäiset suosirrit nähtiin järvellä. Kapustarinnat ovat tänä keväänä esiintyneet varsin komeissa parvissa. Pihtiputaan Kortteisella nähtiin 14.5. peräti 850 paikallista kapustarintaa, eikä Saarijärven Satosuolla jääty tästä paljoa jälkeen, kun 11.5. paikalla lepäili 800 ”kapulan” parvi. Myyriä tuntuu paikoin olevan kohtalaisen hyvin. Ainakin viirupöllöjen pesintä on sujunut erinomaisesti, ja jopa kuuden poikasen pesyeitä on rengastettu. Kaiken lisäksi pesinnät ovat hieman normaalivuotta edellä, sillä ensimmäisten poikueiden odotetaan lähtevän pesistä jo aivan lähiaikoina. Hyvästä myyrätilanteesta kielivät myös lukuisat suopöllöt, joita on nähty varsinkin pohjoisessa Keski-Suomessa. Myös joitakin sinisuohaukkoja on nähty hyvinkin pesivän oloisina. Kiivaasti odoteltu arktinen muutto on hyvässä vauhdissa ainakin Suomenlahdella. Se, nähdäänkö myös Keski-Suomessa Siperiaan matkaajia, riippuu paljon lähiaikojen sääoloista. Merkkejä Päijänteen arktikasta saatiin 16.5., kun Kuhmoisten Lokkiluodon ohitse muutti kaksi merikihua. Kuikkalintujen muutto on toistaiseksi ollut melko vaatimatonta, ja vesilintujakin odotellaan vielä hartaasti. Arktikan lisäksi myös perusretkeily on antoisaa, sillä hyönteissyöjät yleistyvät seuraavan viikon aikana varmasti, ja ensimmäiset yölaulajatkin kuultaneen pian. Parin viikon aikana Keski-Suomeen saapuneet uudet muuttolintulajit: 30.4. mustaviklo, 1.5. keltavästäräkki, 3.5. leppälintu, pajulintu, pohjansirkku, harmaasorsa, alli, 4.5. kirjosieppo, pensastasku, suokukko, 5.5. peltosirkku, sirittäjä, 6.5. hernekerttu, 7.5. räyskä, sinirinta, törmäpääsky, pikkulepinkäinen, 9.5. niittysuohaukka, sinipyrstö, 10.5. mehiläishaukka, 12.5. pilkkasiipi, satakieli, mustapääkerttu, pensaskerttu, 13.5. luhtakana, 15.5. lehtokerttu, suosirri, tervapääsky, ruokokerttunen, 16.5. merikihu, harmaasieppo, punavarpunen. Matti Häkkilä
Kulunut viikko oli sääoloiltaan vaihteleva ja ajoittain sateinen - varsinkin
viikonloppuna. Hyönteissyöjiä on ilmaantunut kosolti lisää, mutta pohjoiset
tuulet ovat pitäneet arktiset linnut vielä melko vähissä. Itäisillä
metsähanhilla on todettu kohtalaista liikehdintää kohti Venäjällä
sijaitsevia pesimäalueitaan. Aikaisin pesivillä varpuslinnuilla on todettu
jo poikasia maastossa ja suopöllöstä on tullut myyrävuoden tapaan
ilahduttavasti uusia havaintoja - jopa pesintä. Kaulushaikara-projektin
tuloksena on reviirejä kertynyt jo kuutisenkymmentä.
10.5. oli vielä yksi pikkujoutsen Pieksänmaan Jäppilän Tuomiojärvellä.
Metsähanhia muutti 8.5. Kerimäen Anttolassa kuuden parvi, mutta 12.5.
laskettiin Kerimäen Puruveden Haikanpäästä yli 1900 hanhea, joista
määritettyinä 22 tundrahanhea ja muuten metsähanhia. 15.5. muutti
Haikanpäässä 13 metsähanhea ja 7 valkoposkihanhea. Ensimmäiset kaksi
valkoposkihanhea tavattiin Kerimäen Anttolassa. Kerimäen kirkonkylällä
oleili 15.5. kaksi kanadanhanhea. Juvan Koikkalassa muutti 12.5. 14
määrittämätöntä hanhea ja Savonlinnan Pihlajaniemellä 14.5. 14 hanhen parvi.
16.5. laskettiin Punkaharjun Hirvivaarassa pari sataa muuttavaa hanhea,
joista määritetyt metsähanhia.
Vesilinnut ovat hajaantuneet laajalti auenneille vesistöalueille ja
aloittaneet pesintäänsä. Ristisorsa ruokaili 9.5. Joroisten Pasalan
Konnunsuon pellolla. Koiras harmaasorsa viipyi ainakin 9.5. asti Savonlinnan
Mertajärvellä. 14.5. havaittiin Savonlinnan Kyrönniemellä puistometsän
harvennushakkuiden yhteydessä kaadetun vanhan männyn pökkelö, jonka kyljessä
oli palokärjen pesäkolo sekä kololla kaksi vihreää telkän munaa. Pesä oli
täten tuhoutunut. Arktisista vesilinnuista on tullut havaintoja niukasti.
Mustalintuja oli 15.5. Haukivuoren satamassa 6 ja Kapustasalmessa 20.
Kapustasalmessa nähtiin myös koiras pilkkasiipi mustalintujen joukossa.
Alleja muutti 12.5. Savonlinnan Ruunavuoren ohi 35 yksilön parvi ja 15.5.
Kerimäen Haikanpäässä 70. Haikanpäässä muutti 15.5. myös kaksi merimetsoa.
16.5. Haikanpään vesialueille laskeutui jokunen pienehkö lepäilevä
alliparvi.
Päiväpetolinnuista muuttava haarahaukka otti korkeutta 2.5. Pieksänmaan
Naarajärvellä. Nuori merikotka tavattiin Kerimäen Puruvedellä Haikanpäässä
12.5. ja 13.5. jäällä lepäilemässä. Varpushaukkoja Haikanpäässä muutti 7.
Sinisuohaukka oli paikallisena 10.5. Pieksänmaan Tuomiojärvellä ja lajilleen
määrittämätön suohaukka lenteli samana päivänä Juvan Koikkalassa. 14.5.
koiras sinisuohaukka kierteli Rantasalmen Putkisalossa. Ruskosuohaukkoja on
tavattu reilu tusina reviireillään ympäri maakuntaa. Nuolihaukka muutti
14.5. Mikkelin Otavassa ja paikallinen pyöri 15.5. Kerimäen Tavisalossa.
Kahlaajia on nähty muutolla edelleen kohtalaisesti. Meriharakka oli edelleen
10.5. paikallisena Mikkelin Otavassa ja toinen nähtiin 12.5. Haukivuoren
Hirviniemessä. Kevään ensimmäinen tylli viihtyi 9.5. Haukivuoren
Hirviniemessä ja samalla paikalla tavattiin 15.5. jänkäkurppa.
Kapustarintoja laskettiin 9.5. Hirviniemessä 230, Kerimäen kk:n pelloilla
300 ja Kerimäen Anttolassa Kitkan pelloilla 150. Mustavikloja vieraili 10.5.
Pieksänmaan Tuomiojärvellä 12 ja muuttavan ääni kuului 11.5. Heinäveden
sumuiselta Kermajärveltä. Kevään ensimmäinen punakuiri (talvipukuinen) oli
hetken paikallisena 12.5. Kerimäen kk:n rannalla. Punajalkavikoja on tavattu
kolme: 11.5. Kerimäen kk: rannalta, 12.5. Kerimäen kk:n pelloilta ja 15.5.
Haukivuoren Hirviniemessä. Punkaharjun Punkasalmella muutti 16.5. kevään
ensimmäinen merikihu ja Kerimäen Haikanpäässä merikihuja muutti myöhemmin
päivällä kaksi.
Valkoselkätikan yhdeltä reviiriltä on 10.5. ilmoitettu havainto.
Harmaapäätikka äänteli puolestaan 16.5. Punkaharjun Hirvivaarassa.
Pikkutikkoja on edelleen tavattu useita reviireillään. Yön pedoista on
lapinpöllö huudellut reviirillään Heinävedellä. Suopöllö on liikuskellut
edelleen ilmeisen reviirin liepeillä Mikkelissä ja munapesäkin (5 munaa)
löytyi 14.5. Sulkavalta suon reunasta. 12.5. muutti yksi suopöllö Kerimäen
Haikanpäässä. Varsinaisia kesän airuita, tervapääskyjä, tavattiin 16.5. yksi
Mikkelin keskustassa ja Otavassa sekä viisi Savonlinnan Kellarpellossa.
Keväällä harvoin kohdattu lapinkirvinen piileskeli 15.5. Kerimäen kk:n
rannalla, missä tavattiin myös viisi törmäpääskyä ja 40 keltavästäräkkiä.
Ensimmäiset kolme törmäpääskyä olivat saapuneet 14.5. hiekkakuopalle
Mikkelin Väärälässä. Ensimmäinen satakieli viritteli säveliään 9.5. Mikkelin
Otavan keskustassa ja toinen ilmaisi itsensä 13.5. Otavan koulutilalla.
Lapin satakieli, sinirinta, on näyttäytynyt kylmien seurauksena usealla
taholla: ensimmäinen tavattiin jo 6.5. Joroisten Kuvansissa sekä seuraavat
9.5. Mikkelin Otavassa ja Kerimäen Louhella. Yhteensä parikymmentä
sinirintaa on tavattu, kun niitä takavuosina ilmoitettiin vain muutama
vuodessa. 9.5. muutti vielä 150 tilheä Punkaharjun Punkasalmella.
Ensimmäinen ruokokerttunen äänteli 14.5. Rantasalmen Putkisalossa.
Hernekerttu saapui 8.5. Mikkelin Vanhan kasarmin puistoon ja seuraava
äänteli 10.5. Ristiinan Juuritaipaleella. Aikainen pensaskerttu lauleli
14.5. Mikkelin Otavassa. Harmaasieppo ennätti 15.5. Heinäveden kirkonkylälle
ja seuraava sirautteli aamulla 16.5. Savonlinnan Hernemäessä. Etelä-Savon
maakuntalintu, kuhankeittäjä, vihelteli kulkijalle 14.5. Savonlinnan
Laitaatsillan Patteriniemessä. 12.5. tavattiin Punkaharjun Laukansaaressa
kaksi pähkinähakkia. Tiklipari nähtiin 14.5. Savonlinnan Kyrönniemellä melko
lähellä keväisiä laulupaikkojaan. Käpylinnuilla alkaa jo olla
"joukkoliikehdintää", sillä 15.5. nähtiin 29 käpylinnun parven suuntaavan
pohjoiseen Kerimäen kiekonkylällä. Ensimmäinen punavarpunen tavattiin 13.5.
Juvan Koikkalassa. Nokkavarpunen nähtiin 14.5. Mikkelin Otavassa.
Harvinaistunut peltosirkku saapui ensinnä 10.5. Savonlinnan Niittylahteen ja
12.5. laulua kuunneltiin Mikkelin Otavan Akkalassa.
Maanantain lämpimät sateet saavat lehden puhkeamaan puuhun ja lintujen
havainnointi vaikeutuu. Äänien tunnistaminen lehvien lomasta nousee arvoon
arvaamattomaan. Lehvistöjen parhaat laulajat ovat vasta tulossa ja konsertti
kiihtyy kesää kohti mentäessä... ja arktikakin on vielä menemättä.
Pesimättömiä nuoria laulujoutsenia, merihanhia ja kurkia näkyy parvina
ruokailemassa pelloilla ja vesillä. Porin Mäntyluodon Kallosta laskettiin
lauantai-iltana yhteensä 1260 muuttavaa vesilintua. Petolintuja on liikkunut
heikosti. Kapustarintojen päämuutto näytti osuneen torstain seutuun. Muutto
pääsi vähitellen vauhtiin myös arktisten kahlaajien osalta. Hyönteissyöjien
määrät kasvoivat maastossa. Satakielet ja pensassirkkalinnut alkoivat laulaa
jo parhailla yölaulajapaikoilla. Sinirintojen muutto on koko ajan käynnissä.
Mustaleppälintuja on löytynyt yllättävän monesta paikasta. Pensastaskut
tulivat reviireilleen. Rastaiden muuttokausi alkaa olla ohi. Osa kertuista
ja kerttusista ilmestyi jo pesimäpaikoilleen, mutta osaa odotellaan vielä.
Laulujoutsenia löytyy pelloilta ja vesiltä. Esimerkiksi 15.5. Kankaanpään
Vihteljärvellä niitä oli noin noin 50. Samoin Porin Paarnoorin pelloilla
ruokaili 12.5. vähintään saman verran. Merihanhiakin näkyi Paarnoorissa
sellainen sadan linnun tokka. Valkoposkihanhia on havaittu lähinnä parin
linnun ryhmissä ja 14.5. kaksikymmentäkin muuttavaa lintua Porin Kallossa.
Ristisorsia oli kerääntynyt Porin Yyterin Lietteille 10.5. 37 yksilöä ja
13.4. 47 yksilöä.
Lapasotkia muutti 14.5. yhdeksäntoista yksilöä Kallossa. Alleja siellä meni
kahdeksankymmentä ja seuraavana päivänä Rauman Kymäpihlajassa 47.
Mustalintua muutti 14.5. Kallossa seitsemäntoista ja seuraavana päivänä
Kylmäpihlajassa lajia nähtiin yhteensä 387. Pilkkasiipiä meni 14.5. Kallossa
530 yksilöä ja 15.5. lajia tavattiin Kylmäpihlajassa 97 yksilöä.
Kuikkalintuja laskettiin 15.5. Kylmäpihlajassa yhteensä 122 yksilöä. Näistä
oli 78 kuikkaa ja 26 kaakkuria. Lisäksi joukossa oli yksi amerikanjääkuikka.
Jalohaikara oli 15.5. Kankaanpään Kankaanjärvellä ja toinen 16.5. Porin
Reposaaressa. Niittysuohaukka tavattiin 11.5. Porin Toukarilla ja 15.5.
Kankaanpään Vihteljärvellä.
Luhtakanat tuntuvat olevan tavanomaista runsaampia Porin seudulla. Yhteensä
on löydetty runsaasti toistakymmentä yksilöä. Ensimmäinen ruisrääkkä
kuultiin 16.5. Rauman Kappelinsalmella. Huittisten Karhiniemessä laskettiin
pellolta 209 paikallista kurkea. Ensimmäinen käki kukkui 10.5. Porin
Härkäluodossa ja samana päivänä toinen lintu Porin Paarnoorissa. Tyllejä laskettiin 10.5. 81 yksilöä Yyterin Lietteillä ja 13.5. samassa
paikassa 70. Kapustarintoja muutti 12.5. runsaasti. Eurajoen Lavilassa
pellolla nähtiin liki 2000 yksilön parvi ja Kiukaisten Paneliassakin 820.
Kevään ensimmäinen isosirri löytyi 13.5. ja ensimmäiset 11 lapinsirriä 10.5.
Yyterin Lietteiltä. Lietteillä oli 13.5. 29 lapinsirriä ja 35 suokukkoa.
Pudotuskeli 16.5. toi suokukkoja pelloille, esimerkiksi Porin Tuorsniemessä
noin 100 yksilön parven.
Pikkukuoveja muutti 14.5. 28 yksilöä Porin Kallossa ja seuraavana päivänä
lajia nähtiin Kylmäpihlajassa 25 yksilöä. Yyterin Lietteiltä laskettiin
10.5. 83 ja 13.5. 61 punakuiria.
Ensimmäiset kaksi vesipääskyä nähtiin 16.5. Levolla.
Euran Pyhäjärveltä löytyi merikihu 12.5. ja lajia laskettiin kahdeksan
yksilöä 15.5. Kylmäpihlajasta. Porin Karhuluodossa oli 15.5. kaksi
pikkutiiraa. Mustatiira nähtiin 10.5. Porin Enäjärvellä.
Yksitoista ruokkia ja yhdeksän riskilää laskettiin 15.5. Kylmäpihlajasta.
Käki saapui 10.5. Porin Paarnooriin ja Härkäluotoon. Tervapääsky viiletti
15.5. Raumalla ja kaksi muutti samana päivänä Mäntyluodossa. Seuraavana
päivänä tervapääskyjä paineli takaisin etelään peräti 150 yksilöä Levolla.
Ensimmäinen lapinkirvinen tavattiin 10.5. Porin Kirrinsannassa.
Suomen neljäs alppirautiainen yllätti lintuharrastajat 10.5. Luvian Säpissä.
Satakielen yleistymistä kuvatkoon Toukarilla laulavien lintujen lukumäärän
kasvu: 9.5 yksi, 11.5. kolme, 12.5. kuusi ja 13.5. seitsemän. Laji lauloi
myös 13.5. Porin Kyläsaaressa ja Raumalla sairaalan puistossa,14.5.
Unajanlahdella ja Porin Tiiliruukin lammilla. Sinirinta oli 11.5. Porin
Teemuluodossa, 14.5. Rauman Horsmavaheella, 15.5. Kylmäpihlajassa, Levolla,
Mäntyluodossa ja Rauman Uotilassa sekä 16.5. Levolla ja Mäntyluodossa.
Mustaleppälintuja havaittiin: 11.5. nuori koiras Mäntyluodossa, 15.5. naaras
Mäntyluodossa ja 16.5. laulava Reposaaressa. Sepelrastas oli 11.5. Säpissä
ja 13.5. Köyliön Tuiskulassa.
Pensassirkkalintu tuli 11.5. Toukarille, 12.5 siellä oli jo kaksi ja 13.5.
kolme. Rytikerttusia lauloi 12.5. Levolla kaksi, 14.5. Porin Leveäkarilla
yksi ja 15.5. Rauman Unajanlahdella yksi.
Ensimmäinen kultarinta lauloi 14.5. Levolla ja lehtokerttu 12.5.
Mäntyluodossa. Ensimmäinen pensaskerttu lauloi 10.5. Porin Hilskassa ja
toinen 15.5. Rauman Uotilassa.
Hernekerttu tavattiin 10.5. Porin Halssissa, 12.5. Tuorsniemessä, 14.5.
Kankaanpään Kärjenmäessä.ja 15.5. Porin Ruosniemessä. Kaksi lapinsirkkua
nähtiin 13.4. Yyterin Lietteillä.
Arktisten kahlaajien muutto vilkastuu jatkossa ja yölaulajafaunakin
vahvistuu. Odotuslistalla ovat punavarpunen, pikkusieppo, kehrääjä,
jänkäsirriäinen, kuovisirri ja tundrakurmitsa.
Viikon vilkkainta antia oli joidenkin kahlaajalajien päämuutto. Liroja
laskettiin 15.5. Pirkanmaan oloissa ennätysmäärä, kun Lempäälän
Ahtialanjärvellä nähtiin pääosin muuttavina 1.066 liroa ja muualla noin 724
eli yhteensä 1.790 liroa. Samaan aikaan oli liikkeellä myös toistasataa
suokukkoa. Lisäksi ensimmäiset lapinsirrit taapersi Lempäälän
Ahtialanjärvellä ja Hämeenkyrön Sarkkilanjärvellä.
Kapustarintoja ruokaili ja lepäili 11.5. Ruoveden Jäminkipohjassa
Taipaleenaukean pelloilla 400 ja 15.5. Vammalassa Vaunusuolla 250.
Mustavikloja laskeutui 11.5. kovan pohjoistuulen pakottamina Juupajoen
Jaarilansalmen rantakortteikkoon 34. Punakuiriparvi, jossa oli 10 lintua,
lähti 14.5. aamupäivällä muutolle Lempäälän Ahtialanjärven lokkisaaresta.
Pikkujoutsen oli vielä 13.5. Kuhmalahden Tervajärvellä laulujoutsenten
joukossa. Alueen pelloilla laidunsi 15.5. yhä 195 laulujoutsenta. Tasaiseen
tahtiin on ilmoitettu myös pesällään hautovia laulujoutsenia eri puolilta.
Keväällä harvinainen valkoposkihanhipariskunta käväisi Lempäälän
Ahtialanjärven lokkisaaressa 15.5. Olisiko matkalla Näsijärvelle, jossa
todettiin vuonna 2003 Pirkanmaan ensimmäinen pesintä?
Valkoposkihanhien kanssa samaan kastiin on laskettava muutamat allit,
mustalinnut ja lapasotkat, joita on nähty. Pikkulokkeja kertyy parhaille
hyönteisapajille alkukeväästä ja mm. 16.5. saalisteli 170 pikkulokkia
Lempäälän Mäyhäjärvellä. Mustatiira käväili pikavisiitillä 7.5. Ylöjärven
Ilmarinjärvellä, joka on yksi varmimpia pohjoiseen matkaavien lapintiirojen
saalistus- ja lepäilyjärviä Pirkanmaalla. Ensimmäiset havainnot
lehtokurppien pienistä poikaspalleroista on myös ilmoitettu Nokialta ja
Valkeakoskelta.
Petolinnuista voidaan mainita 15.5. Vammalan Liekovedellä pohjoiseen
lentänyt esiaikuinen merikotka sekä muuttohaukkakoiras, joka oli 11.5.
sepelkyyhkyjen kauhuna Oriveden Eräjärvellä. Haarahaukka pyöri
katsausaamuna 17.5. Tampereen Tarastejärven kaatopaikalla puolentoista
tunnin ajan. Hämeenkyrön Sarkkilanjärven maisemissa on nähty muutamaan
otteeseen sinisuohaukkapariskunta soidintelemassa. Alkukeväästä Pirkanmaalla
soidinsi useita lapinpöllöjä ja ainakin yksi pesälöytö on tehty. Noin
kymmenen vuoden tauon jälkeen pesii Pirkanmaalla myös valkoselkätikka.
Viikon saapujalistalle ilmoitettiin seuraavat lajit: 7.5. jo edellisessä
katsauksessa mainitut mustapääkerttu, lampiviklo, pussitiainen,
ruokokerttunen, mustatiira sekä myöhemmin ilmoitettu lehtokerttu. Lisäksi
9.5. satakieli, 13.5. ruisrääkkä, pensaskerttu, kehrääjä, harmaasieppo,
sinirinta, 14.5. pikkusieppo, 15.5. lapinsirri, tervapääsky ja suosirri.
Näissä katsauksissa on ollut useita keskimääräistä reilusti aikaisempia
havaintoja, jotka ovat vielä tarkistamattomia, joten saapujalista voi
hyvinkin muuttua.
Kuluneen viikon säät ovat olleet vaihtelevia. Tuulet ovat puhaltaneet pääasiassa pohjoisen ja kaakon puolelta, mutta lintujen muuton kannalta torstaina mukavasti lounaasta. Aurinko näyttäytyi vain hetkittäin siniseltä taivaalta. Sateita saatiin useana päivänä. Kymenlaaksossa vakituisesti esiintyvistä ja laaksokunnan kautta muuttavista linnuista valtaosa ovat jo saapuneet, vain reilut kymmenkunta aivan viimeisinä saapuvista kesälinnuista ovat vielä tulematta. Viikon aikana saapuivat seuraavat lajit: 10.5. lapinsirri, ruoko- ja rytikerttunen sekä mustapää- ja pensaskerttu, 11.5. suosirri, 12.5. rastaskerttunen, 13.5. tervapääsky, 14.5. ruisrääkkä, lehtokerttu ja punavarpunen, 15.5. tundrakurmitsa, vesipääsky, turturikyyhky ja pikkulepinkäinen, 16.5. ei uusia tulokkaita ilmoitettu. Arktisesta muutosta saatiin esimakua kun jakson alkupäivinä kuului yötaivaalta jatkuvaa mustalintuparvien yhteysääniä. Parvia valui tasaisesti ja laajalla rintamalla niin ettei eri parvia voinut erotta toisistaan. Tämän jälkeen niitä on valunut päivittäin pitkin Suomenlahtea. Jakson loppupuolella yhä useammassa parvessa olivat mukana myös alleja, joita muutti myös lajipuhtaina parvina. Maanantaina 15.5. oli hyvä muuttopäivä lapasotkalla ja pilkkasiivellä. Kuikkalintuja, kuikkia ja kaakkureita on mennyt päivittäin, mutta niiden päämuutto lienee vielä edessäpäin. Myös kihuja on muutamana aamuna nähty rannikon havainnointipaikoilla mukavasti. Kahlaajista punakuirilla oli hyvä muuttopäivä viime torstaina, arktisen muuton yhteydessä havaittavat muut kahlaajat ovat vasta aloittamassa. Odotettujen valkoposkihanhien ensimmäiset muuttoparvet ovat jo ohittaneet Kymenlaakson. Alkaneelle viikolle on luvattu aina viikonlopulle asti lounaistuulia, joten Kymenlaakson rannikon kansoittaneet ympäri Suomea saapuneet lintuharrastajat tulevat saamaan mitä ovat tulleet täältä hakemaan. Viimeisiä pikkujoutsenia lienee Virolahden Selkärannassa havaittu 30 yksilön parvi. Metsähanhen päämuuttopäivä oli 12.5., jolloin niitä havaittiin muutamia tuhansia useassa Kymenlaakson havaintopisteessä. Niiden joukossa meni myös tundrahanhia. Samana päivän katseltiin rannikolla myös mukavaa punakuirimuuttoa, eniten niitä kirjattiin Kotkan Kirkonmaassa, 2500 yksilön muutto ja muillakin havaintopaikoilla laskettiin useita satoja. Arktisten hanhien, valkoposkien toistaiseksi paras päivä oli 15.5., jolloin havaintovihkoihin kirjattiin vajaan kymmenentuhannen yksilön muutot muutamalta paikalta. Suomenlahden oma pieni valkoposkihanhikanta on parhaillaan aloittamassa pesintänsä ulkoluodoilla. Tundrakurmitsan, vesipääskyn, lapin- ja suosirrin muuton alkutahdit lyötiin kuluneella viikolla. Kymenlaaksossa pesivistä linnuista osalla poikaset ovat jo jättäneet pesänsä. Näistä ensimmäisinä käpylinnut. Myös viherpeippojen ensimmäiset poikueet ovat jo maastossa. Näitä seuraavat kohta mm. töyhtöhyypät, rastaat, töyhtötiaiset jne. Kohta taapertavat luodoilla myös merihanhien poikaset ja pöllöillä on pesissä isoja poikasia, jotka ovat kohta valmiit jättämään turvallisen pesänsä. Aikainen oli pesän lähistöllä taapertanut lehtokurppapoikue 11.5. Kotkan Suljennossa. Virolahden Lintulahden pihapiirissä pesivälle valkoselkätikalle kuuluu edelleen hyvää, poikasia ruokitaan ahkerasti ja kuun loppupuolella ne ovat valmiit jättämään pesäkolonsa jos kaikki sujuu loppuun asti yhtä suotuisasti. Pikkuharvinaisuuksia ja harvalukuisia lajeja on kirjattu mukavasti, näistä mainittakoon seuraavat (m = muuttava, p = paikallinen): lyhytnokkahanhi 15.5. 1m Kotka Kirkonmaa, ristisorsa 10.5. 2p Kotka Hovinsaari, 11.5. 8p Pyhtää Ristisaari ja 14.5. 2p Kirkonmaa, harmaasorsa 11.5. 8p Hovinsaari ja 12.5. 4p Ristisaari, jääkuikka 12.5. 2m Virolahti Harvajanniemi, 1m Kirkonmaa, 14.5. 1m Hamina Vepsu, 2m Virolahti Lakakallio ja 1m Kotka Puistola, kattohaikara 15.5. 3m Pyhtää Santaniemi ja 3m (samat?) Hamina Kirkkojärvi, haarahaukka 13.5. 1m Virolahti Selkäranta ja 14.5. Vepsu, niittysuohaukka 13.5. 1m Ristisaari ja 15.5. 1m Ruotsinpyhtää Lehtinen, lisäksi määrittämättömiä ns. ”sirosuohaukkoja” (aro-/niittysuohaukka) 12.5. 1m Harvajanniemi ja 1m Kirkonmaa, punajalkahaukka 15.-16.5. 1p Virolahti Vaalimaa, muuttohaukka 12.5. 1m Harvajanniemi, 1m Kirkonmaa ja 15.5. 1m Kirkonmaa, liejukana 10.5. 1p Hovinsaari, keräkurmitsa 16.5. 13p Elimäki Elimäenjärvi, lampiviklo 10.-12.5. Hovinsaari, leveäpyrstökihu 15.5. 1m Iitti Kausala ja 1m Virolahti Kellovuori, turturikyyhky 15.5. 1p Elimäki Raussila, suopöllö 10.5. 1p Hovinsaari ja 12.5. 1m Harvajanniemi, harjalintu 11.5. 1p Ruotsinpyhtää Marinkylä ja 11.-12.5. 1p Hamina Paijärvi, tunturikiuru 10.-11.5. 1p Hamina Hillonniemi sekä pikkusieppo 13.5. 1p Ristisaari ja 14.5. 1p Hovinsaari. Lisäksi on havaittu useita pikkutikkoja ja nokkavarpusia eri puolilla Kymenlaaksoa, useimmat reviireillä. Nyt kannattaa ehdottomasti mennä seuraamaan arktisten lintujen muuttoa rannikon niemenkärkiin tai saariin. Parasta aikaa niiden seuraamiseen ovat aamun tunnit heti auringonnousun jälkeen aamuneljästä lähtien. Päivällä voi ottaa torkut, sillä muutto laimenee keskipäivällä jatkuakseen taas iltatunteina. Tällä viikolla tulee takuuvarmasti katseltavaa riittämään viikon jokaiselle päivälle. Lähipäivinä saapuvat myös pensaikoiden mestarilaulajat, luhta- ja viitakerttuset, joten iltaretkillekin kannattaa säästää voimia, satakielethän siellä jo lurittelevat. Seppo Grönlund
Kevään loppuhuipennus eli arktisten kuikkien, vesilintujen, kahlaajien ja kihujen muutto on hyvässä käynnissä. Allihaahkan, mustalinnun, meriharakoiden ja punakuirin päämuutto on ainakin jo tältä keväältä takanapäin. Mustalintujen päämuutto meni viikonloppuna 7.-8.5., jolloin merialueella muutti yli satatuhatta yksilöä ja koilliseen matkaavien muuttoparvien vihellystä kuului yötaivaalta eri puolin Uuttamaata. Lisää vesilintuja paineli kuluneena viikonloppuna, jolloin myös allit astuivat mukaan muuttoon. Punakuirien päämuutto tapahtui 12.5., jolloin Ki Porkkalassa laskettiin 916 punakuria muutolla ja lajilleen määrittämättömiä isoja kahlaajia 1727m. Hangon lintuasemalla puolestaan punakuireja lappoi itään samana päivänä 922 yksilöä ja määrittämättömiä isoja kahlaajia 320m 9.5. punakuireja muutti Ki Porkkalassa 500m. Itään matkaavia meriharakoita laskettiin 4.5. Hangon lintuasemalla 623m ja 7.5. He Santahaminassa 456m. Vähälukuisen allihaahkojen päämuutto tapahtui muutaman sadan yksilön voimin 5.5. -6.5., jolloin niitä nähtiin mm. Ki Porkkalasta. Kihumuutto oli voimakasta merialueella 15.5., jolloin Ki Porkkalasta laskettiin noin 20 muuttavaa merikihua ja harvinainen arktinen muuttaja leveäpyrstökihu muutti He Santahaminassa. Arktikasta on tulossa vielä mm. hanhien, sirrien ja tundrakurmitsan massa ja se jatkuu noin kesäkuun alkuun saakka. Riippuu mm. tuulesta nähdäänkö muutto täällä. Satakielet yleistyivät lopultakin hiukan aikataulustaan myöhässä 15.5. ja nyt niitä kuulee yleisinä. Kuluneen viikonlopun aikana myös tervapääskyt siirtyivät Suomen ilmatilaan ja 16.5. niitä näki jo isoina parvina sateen jälkeen kaartelemassa taivaalla mm. He Viikissä oli noin 200…300p. Muista hyönteissyöjistä voidaan mainita kerääntymä Hangon lintuasemalta, missä 6.5. laskettiin leppälintuja 25p, pensastaskuja 13p, kivitaskuja 12p ja kirjosieppoja 30p. Myös sirittäjät, pajulinnut, mustapää- ja pensaskertut ovat vallanneet reviirinsä ja siirtyneet täydentämään aamuisen äänimaailman konserttia. Ensihavainnot aarnimetsien helmistä eli pikkusieposta ja idänuunilinnusta on myös tehty. Lähiviikkojen sää ratkaisee kuinka paljon esimerkiksi idänuunilintuja ja mm. viitasirkkalintuja alueellemme ilmaantuu. Lämmin toukokuun loppu voi tuoda niitä runsaastikin, kun taas kylmä sää laittaa molemmat lajit kortille. Jakson kerääntymistä kannattaa noteerata pikkulokkien määrä 12.5. Vihdin Vanjärvellä, missä 134 paikallista. Kahlaajat eivät ole paremmin pudonneet alueellemme. Mainitaan parhaana 15.5. He Viikissä lasketut 11 lapinsirriä. Muutolla laskettin Ki Porkkalassa liroja 15.5. 152m. Muista kahlaajakerääntymistä ei täältä ole ilmoituksia tullut vaikka mm. kapustarinnan, liron ja suokukon päämuutto on jo mennyt. Seuraavan jakson aikana tapahtuu mm. mehiläishaukan päämuutto. Hyönteissyöjistä saapuu mm. lehtokerttu, pikkulepinkäinen ja lisää kerttusia, joiden pääjoukot ovat vielä tulematta. Alueen läpi menee lähiviikkoina jänkäsirriäisen ja vesipääskyn muutto, mutta riippuu säästä kuinka paljon niitä tippuu alueemme lahdille lepäilemään. Sadesää ja pohjoistuuli voi aiheuttaa näillä lajeilla suuriakin kerääntymiä. Hyvänä esimerkkinä sunnuntaina 15.5. Inkoon Degerbystä keksityt 6 upeaa keräkurmitsaa, jotka lepäilivät tovin pellolla ja jatkoivat sitten matkaansa kohti Lapin tunturinummia. Kulunut jakso toi myös alueelle ensimmäiset suurharvinaisuudet, jotka olivat hienosti näkyvillä kaikille halukkaille. Muuttava vanha mustanmerenlokki piirtyi kiikareiden näkökenttään Inkoon Stävössä 15.5. laskeutuen paikalliseksi lähialueelle. Lintu oli seuraavana päivänäkin paikallisena Siuntion Sunnanvikissä.. 4.5. löytyi vanha juhlapukuinen amerikantukkasotka Karkkilan Pyhäjärveltä ja viihtyi siellä saman päivän iltaan saakka, missä monet kävivät sitä katsomassa.. Muista harvinaisuuksista on tehty seuraavat havainnot. Vanha juhlapukuinen amerikanjääkuikka muutti Haliaksella (= Hangon lintuasema) 12.5., yhteensä kolme jääkuikkaa jakson aikana Ki Porkkalassa. Mustahaikara nähtiin muuttolennossa pohjoiseen Lohjan Pietilässä 15.5. ja vanha juhlapukuinen jalohaikara vietti kaksi päivää Helsingin Vanhankaupunginlahdella 7.-8.5. Sama jalohaikara nähtiin liikkuvana eri puolella pääkaupunkiseutua. 13.5. jalohaikara oli paikallisen Nummi-Pusulan Pusulanjärvellä ja 14.5. muutti jalohaikara Espoon Laajalahden yli luoteeseen. Vanhoja koiras kyhmyhaahkoja on nähty 12.5. Ki Porkkalassa ja 6.5. Haliaksella. Niittysuohaukkakoiras muutti 15.5. He Santahaminassa ja 7.5. naaraslintu He Lauttasaaressa. Vanha koiras punajalkahaukka muutti puolestaan 15.5. Ki Porkkalassa ja haarahaukka 8.5. Kirkkonummella. 14.-16.5. on keikistellyt yksinäisen avosetti eri puolilla Hangossa, missä myös oli heinäkurppa paikallisena 6.5. Pikkukajava muutti Ki Porkkalassa 5.5. Kaksi ruokosirkkalintua laulaa kilpaa Espoon Laajalahdella ja yksittäinen sirisee Inkoon Stävössä. Lisäksi He Vanhankaupunginlahdella on edelleen paikallisena vähintään kaksi sitruunavästäräkkiä, 5.5. laji nähtiin Es Laajalahdella ja 3.-4.5. naaras Sipoon Husössä. Lisäksi jaksolla nähtiin yksittäisiä muuttohaukkoja, sepelrastaita, mustaleppälintuja ja mustapyrstökuireja. Seuraavat kaksi viikkoa kannattaa retkeillä paljon. Paras aika vuodesta on käsillä, kun melkein kaikki laulajat ovat saapumassa tai saapuneet. Lämmin virtaus voi tuoda harvinaisuuksia. Melkein mitä vain voi nähdä! Saapujalista Länsi-Uudellamaalla: 29.4. mehiläishaukka Espoo, 3.5. peltosirkku ja pensastasku Halias (=Hangon lintuasema), 4.5. lapinsirri He Viikki ja pensasirkkalintu Halias, 5.5. karikukko, heinäkurppa ja käki Hanko, 5.5. rastaskerttunen He Viikki, harmaasieppo Va Mustavuori ja pikkusirkku Halias, 7.5. idänuunilintu Ki Porkkala, 8.5. sinirinta Ha Täktom, 9.5. ruokokerttunen ja suosirri He Viikki, 11.5. rytikerttunen ja satakieli Es Laajalahti, 12.5. ruisrääkkä He Viikki, 13.5. pikkusieppo Va Porvarinlahti ja tervapääsky Es Laajalahti sekä Karkkila Pyhäjärvi ja 16.5. punavarpunen He Viikki Timo T. Leppänen Varsinais-Suomi
Varsinais-Suomen alueelta ei ole saatavilla lintutilannetta, mutta uusia ja vanhoja havaintoja voi selata täällä. Koonnut Tuomas Uotila