Alkaako työkuormasi uhata jo terveyttäsi? Tämä on ensimmäinen merkki siitä, että uhka on vakava | Talouselämä
Palaudutko? Kun työrasituksesta palautuminen hidastuu, on syytä vähentää kuormitusta. Martin Kierstein
Omasta hyvinvoinnista kannattaa alkaa huolehtia viimeistään silloin, kun huomaa palautumisen hidastuvan työkiireiden takia.
Työelämän tahti kiihtyy kiihtymistään, ja moni kokee arjen kuormittavana. Palautumisen hidastuminen on asiantuntijan mukaan yleensä ensimmäinen merkki todellisesta uhasta.
"Palautumisen ongelmat ovat kuormittumisen ensimmäinen merkki. Parhaimmillaan palautuminen tapahtuu kuin huomaamatta, mutta kuormittuessa työpäivästä toipumiseen kuluu enemmän aikaa. Kun yöunikaan ei palauta riittävästi, se on selkeä merkki ylirasituksesta", toteaa johtava työterveyspsykologi Antti Aro Terveystalon verkkosivulla.
Kiivastahtinen työelämä on yhä useammalle tuttu kokemus. Varsinkin asiantuntijatyössä päivät venyvät ja sähköposti kilahtelee viikonloppuisinkin. Kun palautumisesta huolehtiminen työn pyörteissä unohtuu, on seurauksena ylikuormittuminen.
"Me ihmiset olemme erilaisia: joku nauttii nopeasta sykkeestä ja turhautuu, jos töissä ei ole tarpeeksi tekemistä, toinen taas kokee kiireen luoman paineen voimakkaasti ja joutuu näkemään enemmän vaivaa palautuakseen. Olennaista on löytää itselleen sopiva työn tekemisen tahti ja tunnistaa omat rajansa", toteaa Aro.
Paine kuuluu työhön – ilman sitä emme saisi mitään aikaan. Ongelmia tulee, kun paine kasvaa liian suureksi. Kun työssä kohtaa esimerkiksi ristiriitaisuuksia tai päällekkäisyyttä, työssä ei pääse eteenpäin tai sitä on yksinkertaisesti liikaa, tehtävät kasautuvat. Työtä saattaa läikkyä liikaa vapaa-ajalle, jolloin kehon autonominen hermosto jää jatkuvaan valmiustilaan, eikä työstä pääse kunnolla irrottautumaan.
Hektisen arjen aiheuttama kuormitus voi pahimmillaan toimia laukaisevana tekijänä masennukselle, työuupumukselle tai ahdistus- tai paniikkihäiriölle. Kun palautumaan ei pääse, se alkaa hiljalleen heijastua terveyteen.
"Moni kärsii kuormittuessaan lievistä, epämääräisistä oireista, kuten päänsärystä, iho-ongelmista, vatsavaivoista ja muista krempoista. Usein ei tulla ajatelleeksi, että oireet olisivat merkki kuormituksesta. Kunkin keholla on kuitenkin oma tapansa kertoa ylirasituksesta, ja näitä merkkejä kannattaa kuunnella", Aro neuvoo.
Aron mukaan työntekoon pätee sama sääntö kuin syömiseenkin: kun vatsa on täynnä, ei ruokaa tee mieli lisää. Kun aivot ovat jo valmiiksi rasittuneet työnteosta, on motivaatiota töiden tekemiseen hankala löytää. Onneksi oman palautumisen eteen voi tehdä paljonkin.
"Vapaa-ajalla keskittymistä vaativat harrastukset palauttavat parhaiten, mutta jo työpäivän aikana voi tehdä valintoja palautumisen parantamiseksi. Tauot ovat työssä tärkeitä. Niiden ei tarvitse olla pitkiä, jotta ne keventävät kuormitusta tehokkaasti, mutta niiden aikana on tärkeää keskittyä itse taukoon, eikä rästissä olevien asioiden hoitamiseen. Jo yhteensä kuuden minuutin verran selkeitä taukoja päivässä helpottaa merkittävästi palautumista työpäivän jälkeen", painottaa Aro.