Tutkimus osoittaa, että puolitekonivelen asentaminen on turvallisempaa kuin kokotekonivelen - ja tuottaa toiminnallisesti paremman polven · Jyri Lepistö
05.10.2015 Tutkimus osoittaa, että puolitekonivelen asentaminen on turvallisempaa kuin kokotekonivelen - ja tuottaa toiminnallisesti paremman polven
13.09.2015 Uusia leikkausmenetelmiä vasaravarpaan ja vaivasenluun aiheuttamissa vaivoissa
08.12.2013 Osalle lonkkapotilaista pinnoitetekonivel (BHR) on paras vaihtoehto
11.03.2013 Hoitoa antavan sairaalan voi itse valita
09.03.2012 Mietteitä SoTe-eMBA 4 kurssin päättyessä maaliskuussa 2012
10.03.2013 Lonkkamaljan korjaus on mahdollista
16.02.2013 Nilkan nyrjähdys – yllättävä selitys pitkittyneelle kivulle
16.01.2013 Toivu rannemurtumasta nopeasti ja notkein rantein
16.10.2012 Lonkkakivut haltuun ajoissa
17.10.2012 Tekonivelrekistereistä ei saada vertailukelpoista tietoa eri tekonivelistä
05.10.2015 20.52
Tutkimus osoittaa, että puolitekonivelen asentaminen on turvallisempaa kuin kokotekonivelen - ja tuottaa toiminnallisesti paremman polven
Huomioon tulee ottaa kuitenkin myös se, että kaikkiin polviin puolitekonivel ei sovellu
Kansallisten tekonivelrekisterien tapa ottaa huomioon ainoastaan tekonivelen mahdollinen uusintaleikkaus sen kestävyyttä arvioitaessa on johtanut yleistyneeseen harhaan puolitekonivelten “huonoista leikkaustuloksista”. Hiljattain tehdyssä laajassa tutkimuksessa (Liddle et al., 2014), jossa oli 25 334 puolitekonivelpotilasta ja 75 996 kokotekonivelpotilasta todettiin, että kokotekonivelpotilailla on kaksinkertainen riski saada syvä laskimotukos, sydäninfarkti tai tekonivelinfektio verrattuna puolitekonivelpotilaisiin. Vastaavasti riski saada aivohalvaus oli kolminkertainen ja riski verensiirtoihin oli nelinkertainen. Lopputuloksena todettiinkin, että kokotekonivelleikkauksen jälkeen riski kuolla ensimmäisen 30 päivän aikana leikkauksesta oli nelinkertainen puolitekonivelpotilaisiin verrattuna
Tutkimuksessa todettiin myös, että puolitekonivelleikkauksen jälkeen potilaiden joutuminen tekonivelen uusintaleikkaukseen oli yleisempää kuin kokotekonivelpotilailla. Mistä tämä sitten johtuu? Selityksenä tähän ovat mitä ilmeisimmin osassa tapauksista todettu nivelrikkotaudin jatkuminen ja leviäminen myös muualle niveleen ja lisäksi alhaisempi kynnys kirurgeilla päätyä suosittelemaan uusintaleikkausta.
Leikataanko puolitekonivel herkemmin uudelleen kuin kokotekonivel?
Näin näyttäisi olevan. Tämä todettiin jo aikaisemmin toisessa merkittävässä tutkimuksessa (Goodfellow et al., 2010), jossa kansallisia rekisteritietoja verrattiin todellisiin toiminnallisiin tietoihin samoilla potilailla Uudessa Seelannissa. Tutkimus osoittaa, että tekonivelrekisterien tuloksia ei pidä käyttää sellaisenaan eri tekonivelten välisen pysyvyyden vertailuun. Esimerkiksi nyt todettiin, että samanlainen toiminnallinen lopputulos puolitekonivelpotilailla johtaa viisi kertaa todennäköisemmin uusintaleikkaukseen kuin kokotekonivelpotilailla.
Miksi puolitekonivelen uusiminen tehdään herkemmin kuin kokotekonivelen?
Puolitekonivel on merkittävästi helpompi uusia kuin kokotekonivel. Yleensä sen uusiminen johtaa tavanomaisen kokotekonivelen asentamiseen. Kokotekonivelen uusiminen puolestaan on teknisesti vaativaa ja siinä tarvitaan useimmiten erityiskalustoa, mikä rasittaa potilasta, sairaalan budjettia ja vaatii myös erityisosaamista.
Pidän molempia mainittuja tutkimuksia merkittävinä. Niiden tiedot pitäisi ottaa huomioon hoitopäätöksiä tehtäessä. Turvallisuutta koskeva tutkimus vaikuttaa luotettavalta, sillä siinä on yhdistetty maailman suurimman tekonivelrekisterin tiedot Englannissa samojen potilaiden sairaaloista saatavaan sairastavuus- ja uusintaleikkaustietoihin. Lisäksi otettiin huomioon potilaiden kuolemantapaukset. Itse asiassa tutkimuksessa tehtiin juuri sentyyppinen tekonivelrekisterin tuottamien havaintojen syvällisempi analyysi, jollainen olisi tarpeen rekistereiden tuloksia yleisemminkin tulkittaessa
Johtopäätöksenä todettakoon, että tekonivelen valinta tulee tehdä tapauskohtaisesti ja ottaa huomioon se, että säästävä puolitekonivelleikkaus on turvallisempi ja tuottaa toiminnallisesti paremman polven kuin leikkaus, jossa asennetaan kokotekonivel. Miksi tutkimuksen tiedot eivät aina näy käytännön ohjeistuksissa? Tästä tarkemmin seuraavassa kirjoituksessani marraskuussa 2015.
Goodfellow JW, O'Connor JJ, Murray DW. A critique of revision rate as an outcome measure: re-interpretation of knee joint registry data. J Bone Joint Surg Br. 2010 Dec;92(12):1628-31. doi: 10.1302/0301-620X.92B12.25193. PubMed PMID: 21119165.
Liddle AD, Judge A, Pandit H, Murray DW. Adverse outcomes after total and unicompartmental knee replacement in 101,330 matched patients: a study of data from the National Joint Registry for England and Wales. Lancet. 2014 Oct 18;384(9952):1437-45. Erratum in: Lancet. 2015 Feb 28;385(9970):774. PubMed PMID: 25012116.
Tweets by @JVLepisto
© Jyri Lepistö 2018