Osahanke 2 Kunta- ja paikallistalous. Tampereen yliopisto Taloustieteiden laitos - PDF
Download "Osahanke 2 Kunta- ja paikallistalous. Tampereen yliopisto Taloustieteiden laitos"
1 ARTTU PARAS-arviointitutkimusohjelma Osahanke 2 Kunta- ja paikallistalous Tampereen yliopisto Taloustieteiden laitos prof. Pentti Meklin, prof. Jarmo Vakkuri, prof. Lasse Oulasvirta ja dos. Olavi Kallio Lisätietoja prof. Pentti Meklin Pentti Meklin 1
2 Miksi PARAS-hanke? Keskeisin syy: Useat kunnat eivät tulevaisuudessa kykene turvaamaan riittäviä (hyvinvointi)palveluja kuntalaisilleen. Ongelma on oppikirjan mukainen talouden perusongelma: tarpeiden ja voimavarojen ristiriita Pentti Meklin 2
3 PARAS-hankkeen tarjoamat keinot 4 Kunta- ja palvelurakenteen uudistaminen kuntaliitokset kuntien välinen yhteistyö kuntayhtymät muu yhteistyö uudet toimintatavat kaupunkiseutujen toimintaedellytysten vahvistaminen Yhdistävä tekijä: suurtuotannon etujen tavoittelu! Pentti Meklin 3
4 Kehittämispotentiaali Em. keinot tarjoavat vain kehittämispotentiaalia, joka kunnan on otettava käyttöön esim. kuntaliitoksessa! ARTTU-hankkeessa on tutkittava, kuinka kunnat ovat tuota potentiaalia hyödyntäneet? Mitä kunnat ovat tehneet kunnassa ja paikallistaloudessa? Pentti Meklin 4
5 Näkökulmat talouden tutkimiseen 1. Talouden kaksi puolta: reaali- ja rahatalous. Ne kulkevat käsi kädessä ja niitä on tarkasteltava ehdottomasti yhdessä 2. Kunta organisaationa ja paikallistaloutena 3. PARAS-hankkeen aikaansaama muutos eri talouden osissa 1. paikallistalouden kehitys 2. kuntakonsernin/emokunnan talouden kehitys 3. palvelujen tuloksellisuuden kehitys 4. toimenpiteet ja muutokset reaalitaloudessa Pentti Meklin 5
6 Reaali- ja rahatalouden (kustannusten) suhde. Miten kustannukset riippuvat suoritteiden määrästä ja laadusta? Millainen on kustannuskäyrän muoto? Suoritteet Pentti Meklin 6
7 .. Kunnan talousnäkökulmat - kunta organisaationa - kunta paikallistaloutena 1 Kunta palvelujen järjestäjänä 11. Taloudellinen tila 13. Kuntien menot - kuntalaisten palvelut 12. Kuntien tulot - kuntalaisten verot 2. Kunta paikallistaloutena 21.Kuntalaisten elämisen edellytykset 22. Elinkeinoelämän mahdollisuudet 23. Imago 24. identiteetti yritys a, kuntalainen aa, kuntalainen ab, yritys b, yritys n Pentti Meklin 5 Pentti Meklin 7
8 Kunta palveluja järjestävänä organisaationa: mitkä asiat oltava päällimmäisiä? A K ehittäm istarve ja kehittämiskyky Tuloksellisuus 3 Taloudellisuus, tuottavuus Vaikuttavuus Tuot. tekijäm arkkinat T uot. tekijät Toimintaprosessi S uoritteet K untalaiset Tulonsiirrot M enot Rahaprosessi Tulot V altio Väestö ja elinkeinoelämä Ympäristön muutos B Rahoitusmarkkinat B Ympäristön muutos Väestö ja elinkeinoelämä Tuloslaskelma 2 Vakavaraisuus ja maksuvalmius Y li-/alijääm ä 1 Tulojen ja menojen tasapaino, rakenne Pentti Meklin 8
9 Talousosio: Kunnat (osa) eivät selviä palvelujen järjestämistehtävästään, koska palvelutarpeet kasvavat voimavaroja (käytettävissä olevat tulot) nopeammin. Mitä kunnat ovat tehneet ja tekevät selviytyäkseen velvoitteistaan? I ) Paikallistalous a) lähtötilanteen kartoitus X b) muutos lähtötilanteesta vuoteen 2012 X X Selvitettävä mitä kunnat ovat tehneet paikallistalouden edistämiseksi. II) Kuntatalous a) lähtötilanteen kartoitus (talouden X tunnuslukuja, ali-/ylijäämä, ym.) b) muutos lähtötilanteesta vuoteen 2012 x x X x X III Kunnan toimialojen tuloksellisuuden kehitys a). Kuvaus palvelukokonaisuuden taloudellisuuden ja vaikuttavuudesta lähtökohtatilanteessa - Miten palvelut on tuotetaan (kuvaus)? X - Toiminnan taloudellisuus/kustannustehokkuus X - Toiminnan vaikuttavuus X b) Miten taloudellisuus ja vaikuttavuus ovat muuttuneet x x X x X Jatkuu Pentti Meklin 9
10 IV Mitä kunnat ovat tehneet? Miten kuntaliitoksen/yhteistyön kehittämispotentiaali on hyödynnetty? Miten palvelun tarve on muuttunut? x x X x X 2. Mitä kunnat ovat tehneet x x X x X a) palvelujen tuotteistus, ulkoistus, b) kapasiteetin käyttöaste c) palveluverkosto d) henkilöstövoimavarat, jne. e) tiltu-mallin käyttöönotto f) konsernirakenteen hyödyntäminen V Mistä taloudellisuus- ja vaikuttavuushyödyt syntyivät? Syntyikö suurtuotannon etuja? x x X x X VI Mitä fuusiokustannuksia syntyi? (Väliaikaiset/pysyvät) Siirrettiinkö kustannuksia kuntalaisille? Syntyikö suurtuotannon haittoja? x x X x X Rajaukset: 1. Mitä kuntia ja mitä reaalipuolen palveluja otetaan mukaan analyyseihin? 2. Kuinka monta analyysiä tehdään lähtötilanteen kartoituksen lisäksi? Pentti Meklin 10
11 3. Hankkeen aikaansaama muutos talouden näkökulmista, hahmotelma Kunnan talouden tila -Tulo meno tasapaino - Vakavaraisuus x Palvelun tuloksellisuus, taloudellisuus ja vaikuttavuus x Mitä on tehty reaaliprosesseissa? -Tuotteistaminen (1) -Kilpailutus, ulkoistamista (2) -Palveluverkosto; kapasiteetti, yksiköt (3) Johtopäätökset: Mistä hyödyt (tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden parantuminen) johtuvat Miten fuusioon ja/tai yhteistyöhön sisältyvä kehittämispotentiaali hyödynnetty? Pentti Meklin 11
12 Mistä suurtuotannon etuja? Entä haittoja? Miten on fuusiokustannusten laita? Pentti Meklin 12
13 Palveluverkon (horisontaaliset) ja palveluyksikköjen kustannukset (vertikaaliset/lajeittaiset) Kunta 1 Kunta 2 Kunnan keskusjohto Esim. 5 % Toimialanhallinto Esim. 2 % n. 3 % n. 2 % Vertikaaliset, hierarkkiset kustannukset Kunnan keskusjohto Esim. 5 % Toimialan hallinto Esim. 2 % Päiväkoti 1 Päiväkoti 2 Päiväkoti 3 Päiväkoti N Päiväkoti 1 Päiväkoti 2 Päiväkoti 3 Päiväkoti N n. 95 % Horisontaaliset kustannukset 13
14 Hierarkkiset ja tuotannontekijälajeittaiset kustannukset Pentti Meklin 14
15 Johtamisjärjestelmä ja toimintatavat Konsernijohtaminen: erilaisten tuotantoyksikköjen ohjaus uudet/vaihtoehtoiset toimintatavat Pentti Meklin 15
16 Poliittiset päättäjät ja heidän edustajansa BUDJETIT SÄÄDÖKSET HIERARKKINEN TOIMINTATAPA - Oma tuotanto - Resurssiohjaus Menolajibudjetti Tuotannontekijät Toimintayksiköt MARKKINASUUNTAUTUNEET TOIMINTATAVAT - Eri tuottajia - Tulosohjaus Näennäismarkkinat Tulosbudjetti Kehysbudjetti Tilaaja- ja tuottajamalli Palvelusetelit Aidot markkinat Palvelut Tulonsiirrot Vaikutukset Vaalit Verot Kansalaiset rahoittaja vallankäyttäjä asiakas Hyvä vastike veromarkoille Kustannus-vakuuttavuus Tuloksellisuus Pentti Meklin 16
17 Kunnan keskusjohto Erilainen vallan ja vastuun jako Sisäinen konserni Ulkoinen konserni Markkinat Kunnan budjettitalouden Kunnan omistuksessa tai Kunnan määräysvallassa oleva ja kolmas yksikkö määräysvallassa oleva sektori Bruttoyksikköt Liike laitos Nettoyksikkö Osakeyhtiö Kuntayhtymä Kuntien välinen yhteistyö Järjestöt Yritys / Järjestö Kumppanuus Kilpailuttaminen (kumppanuus) Kilpailuttaminen, kumppanus Viime vuosien kehityssuunta >>>>>>>>>>>>>> Kunnan toimintayksikkövaihtoehtoja Pentti Meklin 17
18 Kehittämispotentiaali henkilöstövoimavaroissa: eläköityminen ja mahdolliset suurtuotannon edut Pentti Meklin 18
19 Suurtuotannon etuja henkilöstövoimavaroissa sarjatuotannon hyödyntäminen erikoistuminen ja osaamisen laajentaminen kehittämistehtäviin panostaminen uusiin tehtäviin varautuminen osaamisensynergia henkilöstöriskit joustavuus koulutus- ja urakehitys työyhteisön vetovoimaisuus jämäkkä henkilöstöpolitiikka Pentti Meklin 19
mivat nykyisin usein myös kumppanuusperiaatteella, jolloin molemmat hyötyvät yhteistyöstä.
Kunta hyvinvointipalvelujen järjestäjänä: rajallisten voimavarojen tehokkaan hallinnan ongelma Pentti Meklin & Tuija Rajala & Lotta-Maria Sinervo & Jarmo Vakkuri Kunta palvelujen järjestäjänä ja paikallistaloutena