Venäjän köyhyys estää kasvun - Kotimaa - Helsingin Sanomat
Venäjän köyhyys estää kasvun
Venäläinen ohjelmistotalo myy tuotteensa ulkomaille. Kotimaassa olisi tarvetta, mutta ei rahaa. Venäläiset ohjelmantekijät harmittelevat etenkin valtion rahapulaa: niin kauan kuin valtiolla ei ole varaa tietokoneistaa julkista sektoria, maan oma ohjelmistoteollisuus ei pääse kunnolla vauhtiin.
MOSKOVA-Tietotekniikan kehitys alkoi Venäjällä vauhdittua jo 1980-luvun uudistuspolitiikan eli perestroikan alkuvuosina. Venäläiset joutuivat aloittamaan työn lähes tyhjästä. Valmiita yhteyksiä länteen ei ollut, kielitaidossa oli puutteita eikä laitteitakaan ollut riittävästi. Vähitellen innokkaat yrittäjät pääsivät eteenpäin, ja nykyään Venäjällä toimii jo runsaasti tietotekniikka-alan yrityksiä.
Verkkosivustojen tekijöitä ja internet-yhteyksien myyjiä on eniten, mutta ohjelmatuotantoa on toistaiseksi vähän. Kirjanpito- ja laskentatoimen ohjelmien tekijöitä on jonkin verran, mutta muuten alalla on runsaasti tilaa.
Vaikka taitoa ja osaamista olisi, tietotekniikka ei pääse kehittymään nopeasti, koska kilpailu on vielä vähäistä ja kotimaan markkinat talouskriisin vuoksi pienet.
Yksi esimerkki venäläisestä ohjelmistotalosta on jo jonkin verran mainetta kerännyt moskovalainen Amsd. Yritystä ei ole helppo löytää laitakaupungin loskan keskeltä. Matala kerrostalo ei ensi silmäyksellä näytä menestyvän yrityksen toimitilalta.
Kävijä, joka on vieraillut monissa suomalaisissa ohjelmistoalan yrityksissä, odottaa tapaavansa tyylikkään toimitusjohtajan ylellisessä neuvotteluhuoneessa. Kiiltävän hissin sijaan kävijä kulkee likaista ja kulunutta porraskäytävää toiseen kerrokseen, jossa toimitusjohtaja ottaa vieraan vastaan muutaman neliön huoneessaan. Ikkunasta on näköala lumen peittämälle, romua täynnä olevalle takapihalle.
Moskovalaisella Advanced Multimedia System Design (Amsd) -yrityksellä ei toimitusjohtajansa Igor Adamovitshin mukaan ole Venäjällä varsinaisia kilpailijoita. Yritys kehittää erilaisia ohjelmia internet-ympäristöön, ja se toimii ulkomaisten tietotekniikkayritysten alihankkijana. Toimitusjohtaja itse puhuu vain venäjää.
Räätälöityjen tietokoneohjelmien kauppa ei käy kotimaassa, vaikka tarvetta toimiville ohjelmille kyllä olisi. Nykyaikainen yhteiskunta edellyttää tietokoneohjelmia, mutta venäläinen yhteiskunta ei kaikilta osiltaan ole täysin nykyaikainen.
"Valtiolla ei ole rahaa ostaa tietokoneohjelmia", Adamovitsh harmittelee. Valtion rahapula estää käytännössä hänen yritystään kasvamasta nykyistä suuremmaksi, koska kotimaan markkinat pysyvät vaatimattomina. Kilpailu on ulkomailla kovaa, eikä pienen venäläisyrityksen ole aina helppo todistaa osaamistaan ja luotettavuuttaan.
huonossa jamassa Igor Adamovitsh luottaa yrityksensä tulevaisuuteen, sillä toistaiseksi ulkomaisilta yrityksiltä on riittänyt tilauksia. Amsd:n toiminta perustuu yhteistyöhön ulkomaisten yritysten kanssa, sillä Venäjällä markkinatilanne ei ole lähiaikoina parantumassa.
Talouskriisi ei sinänsä vaikeuta yrityksen varsinaista toimintaa, koska asiakkaat ovat ulkomaisia yrityksiä, jotka pystyvät huolehtimaan maksuistaan. Venäläisen pankin kanssa pulmia on ollut.
"Meillä on ollut vaikeuksia saada rahojamme pankista ulos. Olimme aikeissa ostaa uuden tietokoneen. Koneen hinta ehti moninkertaistua muutaman päivän aikana, kun pankki viivytteli rahojen kanssa." Amsd on perustettu 1993. Osa henkilökunnasta työskenteli aikaisemmin eräässä teknisen alan yrityksessä, mutta halusi keskittyä enemmän puhtaaseen tietotekniikkaan. Tällä hetkellä yrityksen palveluksessa on viitisenkymmentä henkeä, ja tulevaisuus näyttää suhteellisen hyvältä.
"Kukaan ei voi taata pienen yrityksen tulevaisuutta Venäjällä", Adamovitsh sanoo.
Venäjän taloudellisen tilanteen lisäksi Igor Adamovitsh pitää yritystoiminnan kehittymisen suurimpana tukkona "ihmisten henkisiä esteitä ja asenteita". Venäläistä alkuperää olevia tuotteita ei ymmärretä eikä osata arvostaa edes kotimaassa.
"Venäläisiltä puuttuu rohkeutta aloittaa tyhjästä. Oman, itsenäisen tuotteen luominen pitäisi aloittaa omista lähtökohdista, ei aina ulkomaiselta pohjalta mukauttamalla." Henkisten esteiden olemassaolon Adamovitsh tiedosti ryhtyessään suunnittelemaan venäläisten käyttöön tarkoitettua internet-selainta. Epäilijöitä riitti, eikä Ariadna-selain olekaan ollut kaupallinen menestys. Sellaiseksi sitä ei ole suunniteltukaan, sillä Amsd ei halua tuhlata voimiaan turhaan kilpailuun suurten selainvalmistajien kanssa.
Adamovitshille riittää, että on olemassa venäläinen vaihtoehto, jos sitä joku kaipaa. Hänellä ei sen sijaan ole aavistustakaan, kuinka paljon vaihtoehdolla on käyttäjiä. Monet ilmeisesti tilaavat selaimen lähinnä uteliaisuudesta ja hetken mielijohteesta.
Palautteen perusteella Adamovitsh kuitenkin tietää, että ulkomailla asuvat venäläiset ovat yksi suuri käyttäjäryhmä. Emigranteilta on tullut sitä henkistä tukea ja periaatteellista kannustusta, jota kotimaasta kaivataan.
"Emigranteille tuntuu olevan tärkeää, että he voivat uudessa kotimaassaan näyttää, mitä Venäjällä nykyään tehdään." Ariadna on suunniteltu venäläiselle käyttäjälle. Se tunnistaa itse verkkosivun käyttämän kyrillisten aakkosten koodaustavan ja sisältää lisäksi englanti-venäjä-sanakirjan, jonka avulla käyttäjä pystyy etsimään tuntemattoman sanan venäläisiä vastineita.
"Olimme kuitenkin liikkeellä ennen Microsoftia, joka aloitti oman selaimensa kehittämisen vasta vuosia myöhemmin." Ariadna-selaimen kehittäminen alkoi täysin tyhjästä. Se on kokonaan venäläisten tarpeita varten rakennettu. Ariadnan voi ladata maksutta Amsd:n verkkosivuilta. Yritys ei ainakaan toistaiseksi jatka selaimensa kehittämistä vaan keskittyy kaupallisten tuotteiden tekoon.
Amsd on suunnittelut muun muassa internetin kautta toimivan puhelinjärjestelmän, joka tekee kansainväliset puhelut halvemmiksi. Yhtiön tuotantoa on myös selaimen yhteydessä käytettävä suodatinohjelma, jolla voi estää lasten pääsyn internetin "vahingollisille" sivustoille. Suodatinohjelma on tarkoitettu kansainvälisille markkinoille, sillä "Venäjällä ei ole sille vielä tarvetta". Tällä hetkellä työn alla on venäläinen hakukone internetiin.
halvalla Toisin kuin läntiset kollegansa Igor Adamovitsh ei valita työvoimapulaa. Hänen mukaansa osaavia ohjelmoijia löytyy suhteellisen helposti. Venäläiset ohjelmoijat eivät kuitenkaan ole toistaiseksi erikoistuneita, vaan hallitsevat alansa perusteet laajasti. Yksityiskohtaisempi osaaminen pitää hankkia työn kautta.
Palkkahaitari on Adamovitshin mukaan leveä. Valtiolla ansaitsee vähiten, Venäjällä toimivan ulkomaisen tietotekniikkayrityksen leivissä eniten.
"Tuhannella dollarilla kuussa saa jo ammattitaitoisen työntekijän." Amsd:ssä pyritään tekemään työtä "Venäjän lainsäädännön hengessä" eli kahdeksan tuntia päivässä, ja pitämään kaksi päivää viikossa vapaata. Joskus tehdään toki myös ylitöitä.
Venäjän kieleen on ilmestynyt aikaisemmin tuntematon työnarkomania-sana, mutta Amsd:ssä työntekijöiden ei edellytetä työskentelevän vuorokauden ympäri.
"He elävät elämäänsä pääsääntöisesti tietokoneiden maailmassa, joten haluan, että he tekevät välillä jotain muutakin."
ISO Graf VENÄJÄLLÄ HARVA VERKKO...