”Seinästä mummon rahaa, nettiostoja vanhuksen tililtä” – Näin edunvalvojat huijaavat vanhuksia - Oma raha - Ilta-Sanomat
”Seinästä mummon rahaa, nettiostoja vanhuksen tililtä” – Näin edunvalvojat huijaavat vanhuksia
Jos ikäihmisellä on edunvalvontavaltuutus ja hänen pankkitililtään alkaa kadota selittämättömiä rahasummia, kannattaa omaisten havahtua ajoissa. Kuvituskuva. (KUVA: Vesa Moilanen / Lehtikuva, Heikki Saukkomaa / Lehtikuva)
Julkaistu: 6.5. 7:15
6.5. 7:15
Edunvalvontavaltuutettu tuhlasi omaisen rahat -uutisia pulpahtelee aina aika ajoin. Mutta miten sellainen on mahdollista? Ja miten sen voi välttää? Perintöjuristi Harri Kontturi kertoo vinkkinsä.
Ikääntyneisiin kohdistuvia, rikostutkintaan johtaneita omaisuusrikosepäilyjä tuli vuonna 2016 poliisin tietoon 16 000. Ohessa kaksi esimerkkiä rikostapauksista:
Iäkkään eteläkarjalaisen äidin tileiltä katosi vuosina 2014–2016 noin 28 000 euroa tietymättömiin. Äidin raha-asioita oli edunvalvojana hoitanut 1964 syntynyt tytär.
Rahojen hupenemisen huomasi äidin omahoitaja, joka kertoi poikkeuksellisen suurista rahasiirroista tämän pojalle.
Pojan selvittäessä asiaa paljastui, että rahojen hukkaamisen lisäksi edunvalvojatytär oli myös jättänyt äidin laskuja maksamatta ja ulosottoon päätyneistä laskuista oli kertynyt ylimääräisiä perintäkuluja.
Poika teki tutkintapyynnön, ja hänet vaihdettiin äidin edunvalvojaksi.
Käräjillä tytär selitti käyttäneensä rahoja muun muassa äidille ostamiinsa joulu-, syntymäpäivä- ja hautajaiskukkiin, deodoranttiin, hajuvesiin, kahteen televisioon, pölynimureihin, vanhan kissan eläinlääkärikuluihin, ruohonleikkuriin ja taloremonttiin.
Mitään kuitteja tai muita todisteita väitteilleen tyttärellä ei ollut, eikä selityksiä uskonut Etelä-Karjalan käräjäoikeuskaan. Tytär sai 2018 törkeästä kavalluksesta kymmenen kuukauden ehdollisen vankeustuomion ja velvollisuuden korvata menetetyt 28 000 euroa.
Hyvin yksinkertaistettuna voi sanoa, että edunvalvontavaltuutuksessa ihminen määrää luottopakin hoitamaan asioitaan, sitten kun ei niihin enää yksin kykene. Se pesti kannattaa miettiä huolella.
Edunvalvontasihteerinä työskennellyt nainen keksi 2014 ryhtyä käyttämään valvottaviensa varoja omissa nimissään. Kun nainen jäi kiinni rikoksistaan vuonna 2016, oli kavallusten kohteeksi joutuneiden ihmisten listalla jo peräti 64 nimeä.
Pohjoissavolaisessa oikeusaputoimistossa työskennellyt 1953 syntynyt nainen kavalsi kahden vuoden aikana edunvalvonnassa olleiden päämiestensä varoja yhteensä lähes 84 000 euroa. Se onnistui perusteettomilla tilisiirroilla naisen omalle tilille ja tilaamalla tavaraa päämiesten nimissä.
Edunvalvontasihteeri teki sähköiseen järjestelmään perusteettomia laskuja ja päämiestensä nimissä nettiostoksia esimerkiksi Valitut Palat -lehden, A-Lehtien ja Tokmannin verkkokaupoista.
Nainen sai helmikuussa 2018 Pohjois-Savon käräjäoikeudessa vuoden ja kahden kuukauden ehdollisen tuomion törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja kymmenistä kavalluksista. Hänet velvoitettiin kaikkiaan 89 000 euron vahingonkorvauksiin.
Tuomiota lievensi se, että syytetty tunnusti rikokset ja myötävaikutti niiden selvittämiseen.
Valtuutuksesta useammin hyötyä kuin haittaa
Vanhuksiin kohdistuvien rikosten nimikkeinä oli usein maksuvälinepetos ja petos. Kaikkien suurin riski joutua taloudellisen hyväksikäytön uhriksi on niillä, jotka tarvitsevat apua raha-asioidensa hoitamisessa – tai jotka eivät ole niitä koskaan hoitaneet itsenäisesti.
Joensuulainen pitkän linjan asianajaja ja laamanni Harri Kontturi suosittelee kaikille edunvalvontavaltuutuksen tekemistä oman vanhuuden turvaamiseksi. (KUVA: Johanna Kokkola)
Joensuulainen pitkän linjan asianajaja ja laamanni Harri Kontturihttps://www.is.fi/haku/?query=harri+kontturi suositteleekin kaikille vielä kynnelle kykeneville edunvalvontavaltuutuksen tekemistä, jotta turvaisimme oman vanhuutemme – tai sen osan elämästämme, jolloin emme pysty hoitamaan itsenäisesti asioitamme.
Jos vaikkapa luottotiedoissa on huolestuttavia merkintöjä, se kertoo, että huolettomuus saattaa jatkua myös toisen raha-asioiden hoitamisessa.
Valtuutuksen tekoa ei kannata hänestä lykkäillä hamaan tulevaisuuteen. Tulevaisuus ja oikeustoimikyvyn menettäminen voivat olla edessä yllättävän nopeasti ja silloin ollaan jo auttamattomasti myöhässä.
– Olen kuitenkin pistänyt ilolla merkille, että viime aikoina nuoret pariskunnatkin ovat alkaneet tehdä edunvalvontavaltuutuksia. Kun perheeseen vaikkapa syntyy ensimmäinen lapsi, niin moni on siinä samassa tehnyt sekä testamentin että edunvalvontavaltuutuksen.
Kallis valtuutuksen puuttuminen
40 000 euroa. Se on erään Kontturin tietämän tapauksen konkreettinen tappio siitä, ettei pariskunnalla ollut edunvalvontavaltuutuksia tehtyinä. Kun toiselle pariskunnasta sattuu vaikkapa paha onnettomuus, toisen on vaikea ilman valtuutuksia hoitaa raha-asioita, etenkin yhteisen omaisuuden realisointeja, jos sellaiset ovat tarpeen.
– Iäkkäämpi pariskunta kyllästyi omakotitalonsa pihan lumenluontiin ja päätti muuttaa kerrostaloon. He pistivät kesän korvalla, kun nurmikko vihersi ja istutukset kukkivat, talonsa myyntiin. Pian löytyikin ostaja omakotitalolle, ja pariskunta uskalsi ennen kauppakirjojen tekoa varata viimeisen myynnissä olleen mieleisen asunto-osakkeen upouudesta kerrostalosta. Edellisenä iltana ennen omakotitalon kauppakirjojen tekoa toinen heistä kuitenkin sai aivoverenvuodon eikä päässyt pistämään nimiä talokaupan papereihin, Kontturi kertoo.
Aivoverenvuoto ei vienyt puolison henkeä, mutta kuntoutuminen oli pitkä ja omakotitalon ostajaehdokas kyllästyi odottamaan kaupanteon mahdollisuutta. Lopulta puoliso kuntoutui niin, että pariskunta pääsi myymään uudelleen taloa. Se saatiin lopulta myytyä talviaikaan, mutta hintaa piti laskea roimasti kesäisestä myyntiajankohdasta.
– Ja jotta saatiin maksettua uusi asunto, terveen puolison piti ottaa yksin pankkilainaa vielä väliin. Myyntihinta talolle oli lopulta 37 000 euroa vähemmän kuin puolta vuotta aiemmin ja lainasta tuli vielä pari tuhatta kuluja.
Huolella mietitty luottopakki
Edunvalvontavaltuutuksia on laadittu Suomessa vuodesta 2007 lähtien. Vieläkin se tunnetaan kohtuullisen huonosti ja se sekoittuu herkästi edunvalvontaan, jossa henkilölle määrätään edunvalvonta. Valtuutusta varten vielä pitää olla siinä kunnossa, että pystyy itse määräämään omista asioistaan ja pohtimaan omaa tulevaisuuttaan, kenet haluaa asioitaan hoitamaan ja miten.
Maistraatti sitten aktivoi valtuutuksen vasta siinä vaiheessa, jos tai kun se tulee lääkärin mielestä tarpeelliseksi. Ennen tätä valtakirjan teko pahan päivän varalle ei millään tavalla rajoita tekijänsä elämää.
– Hyvin yksinkertaistettuna voi sanoa, että edunvalvontavaltuutuksessa ihminen määrää luottopakin hoitamaan asioitaan, sitten kun ei niihin enää yksin kykene. Se pesti kannattaa miettiä huolella, Kontturi toteaa.
Pahimmissa tapauksissa voi ihmiseltä lähteä vaikka yksityinen hoitopaikka alta valtuutetun väärinkäytösten takia, jos maksuja ei ole hoidettu.
Yksi tärkeä ominaisuus on, että valtuutettu ei ole kovin huoleton omien raha-asioidensa hoitaja.
– Jos vaikkapa luottotiedoissa on huolestuttavia merkintöjä, se kertoo, että huolettomuus saattaa jatkua myös toisen raha-asioiden hoitamisessa.
Edunvalvontavaltuutuksessa ei ole välttämättä merkitty erikseen tilintekovelvollisuutta, ei maistraatille eikä muille omaisille. Jos epäillään, että valtuutettu väärinkäyttää rahoja, siitä on tehtävä maistraattiin tai suoraan poliisille ilmoitus. Tämä prosessi tosin vie aina aikansa.
– Usein monet väärinkäytökset saattavat tulla ilmi niin, että sukulaiset huomaavat vilkaista edunvalvottavan kotona tiliotteita. Kun niistä löytyy sitten vähän vilkkaampaa maksuliikennettä, niin he joutuvat puuttumaan asiaan.
Hyvin tyypillisiä väärinkäytöksiä ovat niin sanotut seinänostot. (KUVA: Vesa Moilanen / Lehtikuva)
Edunvalvontavaltuutetun väärinkäytöksiä putkahtelee esiin aika ajoin.
– Hyvin tyypillisiä väärinkäytöksiä ovat niin sanotut seinänostot. On nostettu käteistä mummon pankkikortilla aina silloin tällöin. Tai sitten aika ajoin maksetaankin oma lasku edunvalvottavan tililtä. Jos nämä ovat satunnaisia, niihin on hyvin vaikea päästä nopeasti käsiksi.
Surulliseksi edunvalvonnan väärinkäytökset tekee se, että rahojen periminen voi olla mahdotonta, sillä usein väärinkäyttäjä jo kärsii taloudellisista vaikeuksista. Ja todellinen kärsijä on kuitenkin edunvalvottava.
– Pahimmissa tapauksissa voi ihmiseltä lähteä vaikka yksityinen hoitopaikka alta valtuutetun väärinkäytösten takia, jos maksuja ei ole hoidettu. Tai rahat, jotka olisi pitänyt käyttää esimerkiksi fysioterapiaan, ovat kadonneet. Silloin jää fysioterapiat saamatta. Vaikka väärinkäyttäjä saisi minkälaisen vankilatuomion tahansa, ei rangaistus muutu ikinä rahaksi.
Yrittäjän kannattaa usein valtuuttaa johtamansa yrityksen käytännön asioiden hoito jollekin luottoihmisille, joka tuntee yritysmaailmaa ja jopa yrityksen toiminnan. Se ei siis välttämättä ole puoliso, jos tämä vaikka ihan eri alalta.
Myös pankkien valvontamahdollisuudet ovat Kontturin mukaan muuttuneet. Ennen pankeissa asioitiin henkilökohtaisesti ja tunnettiin asiakkaat, nykyään pankit ovat valtavia eikä asiakkaita tunneta. Nyt voi mennä kauankin, ennen kuin huomataan muistisairaan vaikkapa harrastavan reippaasti nettiostoksia tai nostelevan kummia käteisnostoja.
Yksilöinti tuo turvaa
Mutta miten sitten voidaan ehkäistä tällaiset väärinkäytökset? Ei ehkä koskaan täysin, mutta Harri Kontturin mielestä huolella tehdyllä valtuutuksella päästään jo pitkälle.
– Huolella valitun luottopakin lisäksi valtuutuksen voi yksilöidä aika tarkkaan. Olenkin todennut, että jos käynyt niin onnellisesti, että toinen lapsista on arkkiatri ja toinen Suomen Pankin johtaja, niin toisen voi valtuuttaa hoitamaan kaikki henkilöön liittyvät asiat kuten terveydenhoidon ja toisen talousasiat. Mutta siis näin voidaan toimia myös vähän vaatimattomammissa tapauksissa.
Kontturilla on myös yksilöity vinkki yrittäjille.
– Yrittäjän kannattaa usein valtuuttaa johtamansa yrityksen käytännön asioiden hoito jollekin luottoihmisille, joka tuntee yritysmaailmaa ja jopa yrityksen toiminnan. Se ei siis välttämättä ole puoliso, jos tämä vaikka ihan eri alalta. Kun tällaisen valtuutuksen tekee ja pahasti sairastuessaan tietää, että yritystä hoitaa valtuutettu asiantunteva ja luotettava tyyppi, voi tervehtyä itse letkuissa paljon rauhallisemmin, Kontturi veistelee.
Kannattaa ajoissa miettiä, kuka hoitaa asiat sitten, kun ei itse enää pysty. (KUVA: Vesa Moilanen / Lehtikuva)
Jos valvottavalla on omaisuutta ja rahavaroja runsaasti, voidaan edunvalvontavaltuutukseen erikseen määrätä, miten usein pitää tehdä tositteellinen selvitys rahojen käytöstä.
– Tässä on hyvät ja huonot puolensa. Se voi luoda turvaa, mutta on myös esimerkkejä, että veljet ja siskot ovat käyttäneet tällaista vaivalloista määräystä ikään kuin kiusantekomielessä.
Muistiliiton juridinen asiantuntija Anna Valkeajokihttps://www.is.fi/haku/?query=anna+valkeajoki myöntää, että edunvalvontavaltuutuksessa voi muodostua myös ongelmia, jos tieto valvottavan asioista ei lainkaan kulkeudu läheisille. Edunvalvontavaltuutuslaissa on määritelty valtuutetulle salassapitovelvollisuus eli hän ei saakaan kertoa asioista. Kysymys ei siis lähtökohtaisesti ole siitä, haluaako valtuutettu kertoa asioista vai ei.
– Valtuuttaja voi kuitenkin tilinteko- tai tietojenantoehdolla velvoittaa valtuutetun kertomaan asioista muille läheisille. Valtuutuksessa voi määritellä vaikkapa tietojensaantioikeuden aina kahden vuoden välein. Tämä voi myös lisätä luottamusta perheen sisällä, Valkeajoki kertoo.
Valkeajoki kuuntelee kuitenkin työssään Muistiliitossa väärinkäytösten sijaan lähinnä läheisten huolta siitä, onko heidän läheisensä vielä mahdollista tehdä edunvalvontavaltuutus. Siinä kun on paljon helpompi ottaa huomioon ihmisen yksilölliset tarpeet kuin paljon jäykemmässä edunvalvonnassa.
Harri Kontturi on samaa mieltä. Hän uskoo, että vaikka laiminlyöntejä ja väärinkäytöksiä aika ajoin tapahtuu, niitä olisi paljon enemmän ilman valtuutuksia.
Irina Björkman, Outi Salovaara
Mitä eroa on edunvalvonnalla ja edunvalvontavaltuutuksella?
Edunvalvontavaltuutuksessa voi itse määrätä, kenen haluaa hoitavan asioitaan sitten, kun ei pysty hoitamaan niitä itse.
Valtuutus on testamentin kaltainen määrämuotoon sidottu asiakirja, jonka maistraatti aktivoi siinä vaiheessa, kun asia tulee ajankohtaiseksi. Valtuutettu järjestää aikanaan lääkärintodistuksen, jonka perusteella maistraatti sitten aktivoi valtuutuksen.
Edunvalvoja voidaan määrätä henkilölle, joka ei sairauden, vanhuuden tai muun syyn takia pysty huolehtimaan itsestään ja asioistaan. Edunvalvonnan tarpeesta voi tehdä ilmoituksen kuka tahansa. Sitä voi hakea myös itse. Ilmoitus tehdään maistraattiin, joka pyytää lääkärintodistuksen ja kuulee henkilöä, jolle edunvalvontaa haetaan. Usein otetaan yhteyttä myös läheisiin.