Metla tiedote 18.6.2004 - marjasatoennuste, taustaa
Marjasatotiedote 18.6.2004:
Mustikan satonäkymät heikohkot koko maassa, puolukan kukinta alkanut
– Taustatietoja ja kartat
Alkuun | Ennusteiden laadinta | Hallojen yleisyys ja esiintyminen 2004 | Kartta | Takaisin tiedotteeseen
Marjasatoennusteiden laadinta
Odotettavissa olevaa marjasatoa arvioidaan laskemalla tutkittavissa metsiköissä neliömetrin suuruisilta koeruuduilta marjojen kukat, myöhemmin raakileet. Tutkittavia metsiköitä on yhteensä lähes 100 eri puolilla Suomea, jokaisesta metsiköstä mitataan useampi koeruutu. Nyt esiteltävissä mustikan kukinnan tuloksissa on mukana vajaan 80 koemetsikön tulokset. Marjasatoennusteiden havaintojen keräämiseen osallistuvat Metsäntutkimuslaitos ja 4H-liitto.
mustikkakasvustossa on keskimäärin yli 300 kukkaa/m2, ennustetaan erittäin runsasta satoa, ja jos kukkia on keskimäärin 200 kpl/m2, on odotettavissa runsas sato. Tämän vuoden havainnoissa runsasta tai erittäin runsasta satotasoa ennakoivia kukintoja oli 24 %:ssa tutkituista metsiköistä. Vaikka näissä metsissä kukkia on paljon, halla on myöhemmin tuhonnut osat lasketuista kukista, joten ennustettavissa oleva sato heikkenee selvästi. Joka kolmannessa tutkimusmetsikössä kukkia oli keskinkertaisesti, ja 43 %:ssa tutkituista metsiköistä oli alle 100 mustikan kukkaa/m2, mikä ennustaa heikkoa tai melko heikkoa mustikkasatoa.
Hallavaurioiden yleisyys ja esiintyminen alkukesällä 2004
Kesäkuun puoliväliin mennessä havaintoja oli 76 tutkimusmetsiköstä, joissa oli laskettu kukat 380 koeruudulta. Hallavaurioita tavattiin peräti 47 %:ssa kaikista tutkituista metsiköistä. Kaikki kukat tai aukeamassa olleet nuput olivat paleltuneet) mustikkametsiä oli 15 % kaikista metsistä, puolet koeruutujen kukista oli tuhoutunut 22 %:ssa ja vähäisempiä hallavaurioita oli havaittu 11 %:ssa metsiköistä. Inventoijien mukaan erityisesti alavilta kasvupaikoilta ankara halla oli tuhonnut kaikki kukat.
Hallavaurioiden yleisyys johtuu kevään poikkeuksellisista säistä. Vapun jälkeen kaakosta virtasi ajankohtaan nähden poikkeuksellisen lämmintä ilmaa koko Suomeen. Helleraja ylittyi monella paikkakunnalla ja myös yöllä oli lämmintä, ja tehoisan lämpösumman kertymä vastasi keskimääräisen heinäkuun oloja. Lämpimien säiden takia mustikan kukinta alkoi Etelä-Suomessa jo 10.5. (kuva 1.) eli kaksi viikkoa aikaisemmin kuin viime vuonna.
Erittäin lämpimän toukokuun alun jälkeen seurasi viileä jakso, ja ankaria hallaöitä esiintyi eri puolilla maata, pahimmillaan lämpötila oli maan pinnassa vain -5 – -9 ºC. Mustikka kukki tuolloin eteläisessä Hämeessä ja Suomenselän alueella, ja kukat kukat kärsivät paikoin pahoja hallavaurioita Etelä-Suomessa Salpausselkien molemmin puolin (mm. Virolahti, Lapinjärvi, Liljendahl, Savitaipale, Padasjoki, Lammi, Tuusula, Riihimäki), Satakunnassa (Paimio, Perniö, Laitila, Lavia) ja Suomenselän alueella (Parkano, Karvia, Alavus, Evijärvi, Lestijärvi).
Halla vieraili monin paikoin kukinnan aikana: esimerkiksi Valtimon ja Sotkamon rajalla mitattiin 13.5. vastaisena yönä pakkasta maan pinnassa -7.5 ºC. Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa onkin todettu hallavaurioita mustikan kukissa etenkin aukeilla paikoilla. Paikoin ankara halla oli myös ruskettanut nuorimpia mustikan lehtiä ja jopa palelluttanut versoja ennen kukintaa. Metsän suojassa osa kukista sen sijaan säästyi halloilta. Myös Lapin läänissä halla on vieraillut useissa mustikkakasvustoissa mm. Ranualla, Kemijärvellä, ja Rovaniemen maalaiskunnassa.
Kartta, mustikan kukinnan eteneminen
Kuva 1. Mustikan kukinnan eteneminen 2004.