Tieto tehokkaaseen käyttöön : toimintajärjestelmän hyödyntäminen terveydenhuollon organisaatiossa
Tamminen, Anna (2016)
Anna_Tamminen.pdf (911.9Kt)
http://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2016111616302
Opinnäytetyön lähtökohtana oli tarve parantaa Vita Lääkäriasema Oy:n sähköisen toimintajärjestelmän IMS:n (Integrated Managing System) hyödyntämistä. Toimintajärjestelmä on organisaation toiminnan ydin- ja tukitoimintojen kuvaus. Se sisältää organisaation hallussa olevan informaation sekä toimintaa ohjaavat periaatteet ja arvot. Sen avulla hallitaan toiminnan laatua. Toimintajärjestelmä yhdistää organisaatiossa työskentelevät yksilöt yhdeksi tiimiksi ammattiryhmästä tai henkilön asemasta riippumatta.
Lääkäriaseman emoyhtiössä Vita Terveyspalvelut Oy:ssä IMS on tehokkaassa päivittäisessä käytössä. Opinnäytetyön tarkoituksena oli kerätä tietoa emoyhtiön työntekijöiden näkemyksistä toimintajärjestelmästä. Tavoitteena on hyödyntää saatua tietoa lääkäriaseman toimintajärjestelmän kehittämistyön tukena.
Tutkimus toteutettiin haastattelemalla emoyhtiön IMS:n toiminnanohjausryhmän jäseniä. Toimintajärjestelmän peruskäyttäjiltä tieto kerättiin teemakirjoituksilla. Kerätty kokemustieto ryhmiteltiin ja luokiteltiin teemoittain. Kokemukset jakautuivat näkemyksiin järjestelmän roolista organisaation toiminnassa ja päivittäisessä työssä, järjestelmän jalkauttamisesta sekä järjestelmän käytön kehittämisestä.
Tuloksissa korostui yhteistyön ja kaikkien käyttäjien osallistamisen tärkeys. Vastaajat kokivat järjestelmän mukanaan tuoneen tiedon hallinnan ja ajantasaisuuden vaikuttaneen positiivisesti työhönsä. Järjestelmän tehokas käyttö vaatii järjestelmän toiminnan tuntemista ja sen hyötyjen tunnistamista. Hyödyt tulee tuoda esiin, kun halutaan motivoida yksilöitä käyttämään järjestelmää. Järjestelmän käytön kehittämisen tulee olla osa organisaation koko toiminnan kehittämistä.
Haasteina järjestelmän hyödyntämiselle nähtiin tekniset vaikeudet järjestelmässä ja sen käyttöympäristössä. Järjestelmän käytön opetteleminen ja sen käytön ohjaaminen vaativat aikaa. Lisäksi viestinnässä ei kaikilta osin ole onnistuttu ja yksilöiden välillä on eroja järjestelmän hyödyntämisen suhteen.
Tulosten perusteella laadittiin suositus tulevaa projektisuunnitelmaa varten.