LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ - PDF
LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ
Download "LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ"
1 MAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ Pro gradu Kadetti Henri Huurinainen Kadettikurssi 89 Viestilinja Helmikuu 20062 MAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU Kurssi 89. Kadettikurssi Linja Maavoimalinja Tekijä Kadetti Henri Huurinainen Tutkielman nimi Liikkuvan tilaajan järjestelmän käyttö yhtymässä Oppiaine johon työ liittyy Tekniikka Aika Helmikuu 2006 Säilytyspaikka Kurssikirjasto ( MpKK:n kirjasto ) Tekstisivuja 69 Liitesivuja 0 TIIVISTELMÄ Tutkimuksen päämääränä on selvittää liikkuvan tilaajan järjestelmän käyttömahdollisuuksia prikaati 2005:n taistelussa. Tärkeimpänä kysymyksenä on: Miten liikkuvan tilaajan järjestelmää käytetään prikaati 2005:n taistelussa? Lisäksi tutkimuksessa on pyritty selvittämään tekniikan tuomia mahdollisuuksia ja haasteita sekä radiopakettiverkon integroimista järjestelmään. Tärkeimpänä tutkimusmenetelmänä on käytetty asiakirja- ja kirjallisuustutkimusta, jota on täydennetty asiantuntijahaastatteluilla. Muita menetelmiä ovat simulointi ja kenttätestit. Liikkuvan tilaajan järjestelmä on valmiusyhtymien johtamiseen käytettävä kokonaisuus, jolla aikaansaadaan johtamisen ja tulenkäytön tiedonsiirron mahdollistava taistelun vaikutuksia kestävä radiojärjestelmä. Järjestelmä tarjoaa puhe- ja dataliikenne mahdollisuudet liikkuvien tilaajien ja YVI-verkon välillä. Jatkokehityksessä järjestelmään integroidaan radiopakettiverkko. Laajennus mahdollistaa radioiden pakettikytkentäisen tiedonsiirron keskusverkon välityksellä toisiin radio- tai tietoverkkoihin. Käytännössä suurin datansiirtonopeus on 2400 bit/s. Digitaaliset kenttäradiot ja MSS-järjestelmä olisivat taktisen tietoverkon (TATIVE) tärkein langaton tiedonsiirtotapa. Sanomalaiteverkossa lähetettäviä sanomia tulisivat vastaamaan MSS-järjestelmässä lähetettävät IP-sanomat. C3 asemia käytetään pataljoonien liittämiseen, verkon silmukoimiseen ja tukiasemina keskeisillä paikoilla. Käytön painopiste on pataljoonien alueella. Yhtymän hyökkäyksessä järjestelmää käytetään tulen ja pataljoonien vaikutuksen keskittämisessä. Kuudella prikaatissa olevalla C3-tukiasemalla ei saada muodostettua kattavaa ja taistelun kestävää verkkoa. Tulevaisuudessa on lisättävä asemien määrää päivittämällä C1- ja C2-asemat C3-asemiksi. 18 C3-asemalla kyettäisiin muodostamaan koko prikaatin kattava MSSverkko. Tällöin asemien peittoalueet kattavat toisiaan AVAINSANAT Yhtymä, kenttäradiojärjestelmä, liikkuvan tilaajan järjestelmä, CNRA, MSS3 LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ 1. JOHDANTO Tutkimuksen taustaa Tutkimuksen kuvaus ja rajaukset Tutkimusmenetelmät 3 2. YHTYMÄ TOIMINTAYMPÄRISTÖNÄ Yhtymään kohdistuvat uhat Yhtymän hyökkäys Yhtymän viestijärjestelmä Yhtymän radioverkot Johtosuhteiden mukaiset radioverkot Alueelliset radioverkot LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄ Tukiasemat ja päätelaitteet Puheradioverkko Radiopakettiverkko OSI- ja TCP/IP -protokollamallit radiopakettiverkossa IP-protokolla ja osoitteet UDP-protokolla Suorituskyky ja palvelunlaatu Peittoalueet laskettuna Warfare-ohjelmalla Kapasiteettisuunnittelu ja estotodennäköisyydet MSS-JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ Johtopäätökset YHDISTELMÄ 674 1 LIIKKUVAN TILAAJAN JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ YHTYMÄSSÄ 1. JOHDANTO 1.1 Tutkimuksen taustaa Menestys taistelukentällä riippuu komentajien ja henkilöstön kyvystä prosessoida nopeasti kaikkea sitä valtavaa tietomäärää, jota modernin taistelukentän sensorit heille tarjoavat. Prosessoidun tiedon pohjalta valmistellaan tarkat käskyt joukoille toteutettavaksi. Johtoportaiden ja komentopaikkojen on oltava yhteydessä eri sensoreihin, alajohtoportaisiin ja joukkoihin luotettavilla, taistelunkestävillä ja riittävän suorituskyvyn ja palvelunlaadun tarjoavilla viestijärjestelmillä. Vaatimukset taktisille viestijärjestelmille nousevat koko ajan. Järjestelmistä on tullut nopeasti kriittisen tärkeitä nykyaikaisten komentajien kyvylle tehokkaaseen johtamiseen. Komentajat ovat kuuroja, mykkiä ja sokeita ilman yhteyksiään. Perinteisesti taktiset viestijärjestelmät koostuvat kahdesta suuremmasta alakokonaisuudesta, runkoyhteyksistä ja niitä täydentävistä korkean liikkuvuuden ja joustavuuden omaavista liikkuvista radioverkoista. Nykyaikaiset taistelukentät vaativat viestijärjestelmiltä joustavuutta ja mukautumiskykyä. Enää ei voida suunnitella viestijärjestelmiä, jotka tukevat pelkästään konventionaalista sodankäyntiä. Nykyisten viestijärjestelmien on oltava laajennettavissa ja modulaarisia kyetäkseen tukemaan monenlaisia operaatioita pirstoutuneilla taistelukentillä. Esimerkiksi liikkuvat radioverkot eivät voi enää tarjota pelkästään puheyhteyksiä taisteleville joukoille. Radioverkkojen on tarjottava sekä puhe- että datayhteyksiä runkoverkon ja radiotilaajien välille. Näin ollen molemmat verkot on integroitava saumattomasti yhteen, jotta tarvittavat yhteydet taistelukentällä voitaisiin muodostaa minkä tahansa kahden pisteen välillä.5 2 Puolustusvoimat aloitti 1990 luvun alussa projektin, jonka tarkoituksena oli luoda valmiusyhtymille uusi digitaalinen radiojärjestelmä, liikkuvan tilaajan järjestelmä (MSS). Järjestelmän kehitys on tänä päivänä kutakuinkin kenttätestien tasolla. Tämä tarkoittaa sitä, että järjestelmää ei ole vielä otettu täysimääräisesti käyttöön, vaan sitä testataan ja kehitellään edelleen. Liikkuvan tilaajan järjestelmä (MSS) on valmiusyhtymien johtamiseen käytettävä, ajoneuvoihin asennetuista ja kannettavista viestilaitteista muodostuva kokonaisuus, jolla aikaansaadaan johtamisen ja tulenkäytön tiedonsiirron mahdollistava taistelun vaikutuksia kestävä radiojärjestelmä. Järjestelmä on ensisijaisesti tarkoitettu erikseen määrättyjen liikkuvien tilaajien liittämiseen radiotiellä yhtymän viestiverkkoon (YVI1 ja YVI2).[6] Tutkija on itse aloittanut aiheen tutkimisen Maanpuolustuskorkeakoululla vuonna Aiheesta (Liikkuvan tilaajan järjestelmän käyttö yhtymässä) on laadittu SK tutkielma Tekniikan Laitokselle marraskuussa Järjestelmää on kehitetty ja testattu pitkälti Riihimäen Viesti- ja Sähköteknisellä Koululla DI Kimmo Heinäaron johdolla. Järjestelmän tärkeimpien komponenttien kehitys ja valmistus tapahtuu Kajaanissa Elektrobit Ltd:ssä. Digitaaliset kenttäradiot ovat olleet muutaman vuoden käytössä maavoimien joukoilla ja niistä on saatu käytännön kokemuksia. Radiot ovatkin MSS-järjestelmän parhaiten tutkittu ja testattu osa-alue. Digitaalisista kenttäradioista on tehty muutama tutkielma Maanpuolustuskorkeakoululla. Näistä mainittakoon Luutnantti Mika Kantolan tutkielma Digitaalisen kenttäradiojärjestelmän käyttömahdollisuudet prikaatin johtamisessa sekä majuri Eero Valkolan diplomityö Pr2005:n kenttäradiojärjestelmä. Molemmat edellä mainitut työt ovat erittäin hyviä tutkimuksia digitaalisista kenttäradioista. Molemmista töistä on saatavilla paljon arvokasta tietoa digitaalisista radioista. 1.2 Tutkimuksen kuvaus ja rajaukset Tässä tutkielmassa käsitellään liikkuvan tilaajan järjestelmän (MSS) käyttöä prikaati 2005:n hyökkäystaistelussa. Tutkimus on rajattu käsittelemään YVI2-järjestelmällä varustettua hyökkäävää prikaatia. Viestijärjestelmänä voisi olla myös YVI1M, mutta MSS järjestelmän toteutus YVI1:ssä ei poikkea merkittävästi vastaavasta toteutuk-6 sesta YVI2:ssa. Taktiset käyttöperiaatteet eivät muutu. Järjestelmän tekninen toteutus on hieman erilainen johtuen eri viestijärjestelmistä. 3 Tutkielman aihetta on lähestytty teknisestä näkökulmasta. Kuitenkin taktisia ratkaisuja esitetään tutkielman lopussa ja niihin onkin pyritty löytämään ratkaisut teknisten toteutusten ja mahdollisuuksien kautta. Toisin sanoen, taktiikka on pyritty luomaan tekniikan pohjalta. Tutkielman toisessa luvussa on pyritty luomaan pohjaa tutkimustyölle syventymällä prikaati 2005:n toimintaan hyökkäyksessä. Luvussa on selvitetty prikaatin asettamia haasteita viestijärjestelmille. Kolmannessa luvussa on käsitelty liikkuvan tilaajan järjestelmää teknisestä näkökulmasta. Tekniikan mahdollisuuksien ja sen asettamien haasteiden kautta on pyritty löytämään taktisia käyttömahdollisuuksia liikkuvan tilaajan järjestelmälle. Luvussa neljä yhdistetään luvussa kaksi ja kolme saadut tulokset MSS -järjestelmän taktisiksi käyttöperiaatteiksi. Luvussa viisi esitetään tutkimuksen yhdistelmä. Tutkimuksessa pyritään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: - Miten järjestelmää käytetään prikaatin hyökkäystaistelussa? - Mitä mahdollisuuksia järjestelmän tekninen toteutus tarjoaa? - Mitä vaatimuksia prikaatin taistelu asettaa järjestelmälle? - Mikä on järjestelmän suorituskyky, palvelun laatu, kattavuus ja liikennöinnin määrä prikaatin alueella? - Miten radiopakettiverkko tullaan integroimaan järjestelmään? - Mikä on järjestelmän tämän hetkinen toimintakyky maastossa? Tutkimuksen lähteinä on käytetty pääasiassa asiantuntijahaastatteluita, teknisiä manuaaleja, voimassa olevia ohjesääntöjä ja oppaita, koulutus- ja opetusmateriaaleja, tutkimustuloksia ja muiden tekemiä tutkielmia. Lähdemateriaalin luotettavuus on toteutettu suuntaamalla haastattelut aiheeseen syventyneille asiantuntijoille ja vertailemalla lähteiden sisältöjä keskenään. 1.3 Tutkimusmenetelmät Tutkimuksen alussa, luvussa kaksi, teoriapohjaa luodaan laadullisella eli kvalitatiivisella asiakirja- ja kirjallisuustutkimuksella. Teoriapohjaa tarkennetaan asiantuntija-7 4 haastatteluin. Luvussa kolme jatketaan edelleen asiakirja - ja kirjallisuustutkimuksella. Mukaan otetaan myös kenttätestit ja simuloinnit. Uutta tietoa on saatu järjestelmälle toteutetulla kenttätestillä Pouta harjoituksessa. Simuloinneissa on käytetty ranskalaista ATDI:n HTz Warfare-ohjelmaa. Kirjallisuustutkimus on olennainen osa simulaatioiden ja matemaattisten menetelmien esivaiheessa. Siinä selvitetään tarvittavat parametrit tulevissa simuloinneissa ja matemaattisissa laskuissa. Perusajatuksena simuloinnissa on todellisten tapahtumien matemaattinen mallintaminen, jolla voidaan selvittää järjestelmän todellinen käyttäytyminen esimerkkitapauksessa. Simulaatioiden ja matemaattisten laskujen tulokset on muutettu taktisiksi johtopäätöksiksi. Tutkimuksen lähteinä on käytetty pääasiassa teknisiä manuaaleja, voimassa olevia ohjesääntöjä ja oppaita, koulutus- ja opetusmateriaaleja, tutkimustuloksia, standardeja ja muiden tekemiä tutkielmia. Lähdemateriaalin luotettavuus on toteutettu suuntaamalla haastattelut aiheeseen syventyneille asiantuntijoille ja vertailemalla lähteiden sisältöjä keskenään. Tässä vaiheessa onkin syytä kiittää Viesti- ja Sähköteknistä Koulua simulaatiossa käytetyn Warfare-ohjelman lainaamisesta. Lisäksi kiitän työni 2. ohjaajaa asiantuntijaohjauksesta sekä työhöni suuresti vaikuttaneista järjestelmän teknisistä tiedoista. Kiitokset myös haastatelluille, Ylil Kari Manninen Tykistöprikaatista, Ylil Arno Seppänen Helsingin Ilmatorjuntarykmentistä sekä Ylil Jukka Eiste Viestija Sähkötekniseltä Koululta. 2. YHTYMÄ TOIMINTAYMPÄRISTÖNÄ Pr 2005 on maavoimien operatiivisiin joukkoihin kuuluva, valtakunnallisesti käytettävissä oleva, tulivoimaltaan ja liikkuvuudeltaan korkeatasoinen prikaati [26]. Prikaatia käytetään valtakunnallisten kohteiden suojaamiseen, erikoisjoukkojen maahanlaskujen ja maihinnousujen torjuntaan tai lyömiseen sekä muihin liikkuviin sotatoimiin. Päätaistelulajina on hyökkäys, johon liittyen se lyö, lamauttaa tai tuhoaa vihollisen joukkoja ja valtaa käskettyjä kohteita tai alueita.[26] Prikaatin taistelu on osa ylemmän johtoportaan sotatoimea. Prikaatin vastuualue on noin km x 100 km ja se pystyy lyömään pataljoonan vahvuisen taisteluosaston kaikissa olosuhteissa. Vastustajana on yleensä maahanlaskudivisioona, mootto-8 roitu jalkaväkiprikaati tai mekanisoitu prikaati. Prikaati kykenee siirtymään satojen kilometrien päähän muutamassa tunnissa ja tulivoima yltää 40 kilometriin.[26] 5 Keskeisimmät ominaisuudet ovat liikkuvuus, tulivoima ja johtamiskyky. Liikkuvuus perustuu ajoneuvokalustoon ja käytettävissä oleviin kuljetushelikoptereihin. Tulivoiman takaavat kenttätykistön, jääkäripataljoonien, pioneeripataljoonan ja panssarintorjuntaohjuskomppanian keskitetty tulenkäyttö. Johtaminen perustuu reaaliaikaiseen tilannetietoisuuteen ja johtamisjärjestelmien kerrostuneisuuteen. Tilannekuvaa ja ilmoituksia jaetaan alaisille, naapureille ja ylemmälle johtoportaalle esisijaisesti johtamislaitteella (Johla-08). Johla on osa suurempaa kokonaisuutta, maavoimien tietojärjestelmää (MATI). Muut maavoimien tietojärjestelmään kuuluvat osat ovat pioneeritoiminnan johtamislaite, ammunnanhallinta- ja johtamislaite, Susinet sekä suojelulaite. Näiden sovellusten ja laitteiden tehtävänä on nopeuttaa ja parantaa suunnittelua prikaatissa, sekä mahdollistaa joukkojen johtaminen mahdollisimman pienellä viiveellä. Kuvassa 1 on esimerkki prikaatin organisaatiosta. KUVA 1. Esimerkki prikaatin organisaatiosta.[26] 2.1 Yhtymään kohdistuvat uhkat Poliittis-sotilaallisessa painostuksessa ja strategisen iskun ennaltaehkäisyssä valmiusprikaatia käytetään voiman näyttöön. Strategisen iskun ja laajamittaisen hyökkäyksen torjunnassa prikaatia käytetään vastahyökkäyksiin maahan tunkeutuneen vihollisen lyömiseksi.[26]9 6 Vihollinen pyrkii kohdistamaan toimenpiteensä erityisesti perustamispaikkoihin, materiaalivarastoihin ja avainhenkilöstöön [32]. Perustamisvaiheessa yhtymään kohdistuu erityisesti satelliitti-, elektroninen- ja fyysinen tiedustelu, erikoisjoukot sekä ohjus- ja ilmavoimaiskut. Erityisesti perustamisessa tarvittavat tietojärjestelmät ovat vihollistoiminnan kohteena.[26] Siirtojen aikana yhtymän joukot ovat alttiita vihollisen tiedustelulle ja ilmavoimien asevaikutukselle [32]. Tiedustelua suoritetaan kaikissa muodoissa [26]. Ryhmittymisen aikana vihollinen pyrkii selvittämään joukkojen ryhmitysalueet ja tehtävät [32]. Tässä vaiheessa elektroninen ja kuvaustiedustelu kohdistuu erityisesti prikaati 2005:een pyrkien selvittämään hyökkäysvalmistelut.[26] Strategisen iskun ja laajamittaisen hyökkäyksen torjuntavaiheessa vihollinen pyrkii tuhoamaan tai lamauttamaan prikaatin tulivoiman, viesti- ja johtamisjärjestelmien avainkohteet sekä huollon [26]. Tähän vihollinen käyttää elektronisen sodankäynnin yksiköitä, ilmavoimia, helikopteriyksiköitä, tykistöohjuksia ja erikoisjoukkoja. Vihollinen pyrkii pysäyttämään yhtymän joukkojen liikkeen tuhoamalla siltoja, sirotemiinoittamalla liikennekapeikkoja ja mahdollisesti laskemalla maastokaasuja. Vihollinen pyrkii taisteluissaan niin nopeaan tempoon, että yhtymä ei pysty tempaamaan aloitetta vaan joutuu vain reagoimaan vihollisen hyökkäyksiin ja iskuihin.[23] Hyökkäyksen jälkeen prikaati valmistautuu jatkotehtävään, joka voi olla hyökkäyksen jatkaminen, puolustukseen ryhmittyminen tai irtautuminen jatkotehtävän valmisteluun. Tällöin keskeisenä uhkana ovat kuvaus- ja elektroninen tiedustelu.[26] Vihollinen pyrkii kaikissa vaiheissa selvittämään kenttäviestijärjestelmän rakenteen ja tärkeimmät solmukohdat. Informaatio- ja johtamissodankäyntiin liittyviä uhkia ovat psykologinen vaikuttaminen, mediasodankäynti ja virukset, joiden käytöllä vihollinen pyrkii lamauttamaan taistelutahdon, estämään tiedon kulun tai tuhoamaan prikaatille kriittisen tiedon. Yhtymän operaatiolle kriittinen tieto on aina suojattava, ja vastatoimenpiteinä hyökättävä vihollisen kriittistä tietoa vastaan.[26] Johtamista tukevien tieto- ja tietoliikennejärjestelmien rooli on keskeinen. Elektronisen sodankäynnin painopisteenä tulee olemaan vastustajan johtamisedellytysten lamauttaminen sekä omien johtamisjärjestelmien toiminnan edistäminen. Koko johtamisjärjestelmä joutuu vihollistoiminnan primääriseksi kohteeksi. Vihollinen pyrkii pai-10 7 kantamaan viestiasemat ja johtamispaikat radiotaajuisen paikannuksen, lennokki- ja kaukotähystysjärjestelmien sekä tiedustelulentokoneiden avulla. Esimerkiksi lennokkien avulla voidaan sekä etsiä ja paikantaa maaleja että johtaa epäsuoraa tulta tai aloittaa elektroninen häirintä niitä vastaan. Elektronisen suuntimisen uudet menetelmät ja niiden tarkkuus sekä nopeus riittävät usein tulenkäytön aloittamiseen havaittuja maaleja vastaan koko taktisessa ja jopa operatiivisessa ( km) syvyydessä.[15] Divisioonan ELSO:n arvioidaan kykenevän noin tunnissa saamaan kuva taistelussa olevasta joukosta, 2-3 tunnissa selvittämään johtosuhteiden mukaan muodostettujen radioverkkojen perusteella vastustajan johtosuhteet sekä paikantamaan esikunnat ja komentopaikat sekä 3-4 tunnissa selvittämään vastustajan toiminnan ja sen aikomukset.[19] Esimerkki yhtymään kohdistuvista elektronisen sodankäynnin keinoista on kuvassa 2. KUVA 2. Esimerkki yhtymään kohdistuvista elektronisen sodankäynnin keinoista.[32]11 8 2.2 Yhtymän hyökkäys Yhtymän hyökkäyssotatoimen päämääränä on vastuualueella olevan vihollisen lyöminen tai tuhoaminen. Tähän liittyy oman toiminnan kannalta tärkeiden alueiden valtaaminen [32]. Päämäärä saavutetaan tuhoamalla tai lamauttamalla vihollisen komentopaikat, vaikeuttamalla vihollisen lentotoimintaa hyökkäysalueella ja lamauttamalla sen tuliyksiköt. Hyökkäysalueelle eteneminen tapahtuu samanaikaisesti useita eri reittejä. Joukkojen ja tulenkäytön vaikutus keskitetään hyökkäysalueelle. Myös kohteen suojaamistehtävissä ja maahanlaskun torjunnassa hyökkäys on päätaistelulaji.[12] Hyökkäystapoja ovat sivusta- ja kohtaamishyökkäys sekä saarrostus. Kohtaamishyökkäykseen käydään mikäli kärkiyksikkö on varustettu taistelupanssarivaunuilla ja vastustaja rynnäkköpanssarivaunuin. Tärkeintä on vaikuttaa vihollisen taistelutahtoon häikäilemättömillä hyökkäyksillä.[25] Yhtymän taisteluvaiheet ovat valmistautuminen hyökkäykseen, siirtyminen ja hyökkäys. Viestiliikenne tulee toteuttaa ryhmitysalueella siten, ettei vihollisen elektroninen tiedustelu kykene paikantamaan omien joukkojemme ryhmitystä ja sijaintia. Ryhmitysalueella on mahdollista käskeä elektroninen hiljaisuus, radiohiljaisuus tai lähetyskielto hyökkäysvalmistelujen aikana. Jossain tapauksissa kenttäviestiverkon käyttö mahdollistetaan ryhmitysalueella, kuten harhauttamisessa. Käytössä ovat kiinteät yhteydet (YTV/PTV), lähetit sekä henkilökohtaiset tapaamiset.[12] Hyökkäykseen siirtymisen tarkoituksena on saada joukot taistelukuntoisina oikeaan aikaan, salassa ja tilanteen vaatimassa taisteluvalmiudessa vastuualueelleen. Siirtojen tulee olla nopeita. Ainakin yksi pataljoonaa on saatava vaikuttamaan vihollisen ryhmitykseen mahdollisimman nopeasti [24]. Siirtyville joukoille on liikkeen aikana kyettävä lähettämään ilmatilannekuvaa. Ilmatilannekuvan jakaminen voi edellyttää radiolaitteiden tai viestijärjestelmän osittaista käyttöä siirtymisreiteillä radiohiljaisuudesta tai lähetyskiellosta huolimatta. Siirtymisen aikana on johtamisessa otettava huomioon se, että joukkoja pitää pystyä johtamaan liikkeessä, johtamisyhteydet muodostuvat usein pitkiksi ja että taistelun johtamiseen pitää pystyä myös yllättävissä tilanteissa, kuten kohdatun vihollisen lyömisessä. Siirtojen aikaisen ilmatilannekuvan-, johtamisen- ja tulenkäytön yhteyksien muodostamiseen ei saa sitoa liikaa käytettävissä olevasta viestijärjestelmästä.[12]12 9 Siirtymisessä käytetään joko radiohiljaisuutta tai lähetyskieltoa aina viholliskosketukseen saakka. Kenttäviestijärjestelmää ei käytetä, vaan johtamiseen käytetään yleistä televerkkoa, puolustusvoimien televerkkoa, lähettiyhteyksiä ja henkilökohtaisia tapaamisia. Yhtymän operatiivisen toiminta-ajatuksen suojaaminen ja salaus voidaan varmimmin toteuttaa elektronisella hiljaisuudella ja huolehtimalla asiakirjaturvallisuudesta. [12] Salauksella pyritään voittamaan aikaa yhtymälle. Mitä kauemmin yhtymän hyökkäysaikeet pysyvät salassa viholliselta, sitä paremmat mahdollisuudet operaatiolla on onnistua. Hyökkäystä johtaa rintamavastuussa oleva yhtymän johtoporras. Ylempi johtoporras käskee yhtymälle tehtävän, josta ilmenee mm. tehtävä ja tavoite, valmistautumistehtävä, vastuualue ja hyökkäyssuunta sekä alistettavat joukot aikamäärineen. Hyökkäyksen aikana ei muodostu rintamalinjoja. Sekä omien että vihollisen joukkojen liikkuessa tilanteet vaihtuvat nopeasti. [26] Pataljoonien taistelulle ovat luonteenomaisia hyökkäykset kohtaamisolosuhteissa, koukkaamiset vaikeiden maastojen kautta sekä soluttautumiset [24]. Pataljoonat taistelevat yleensä itsenäisesti, tehden syviä iskuja vihollisen ryhmityksen sivuitse komentopaikkoja ja tuliyksiköitä vastaan [26]. Kuvassa 3 on esitetty prikaati 2005:n tyypillinen operaatio. KUVA 3. Esimerkki prikaati 2005:n tyypillisestä operaatiosta.[26] Vaikutusalueen läheisyyteen on kyettävä muodostamaan viestijärjestelmän painopiste jo ennen taisteluvoiman pääosien tuloa alueelle. Taistelun päämäärän saavuttamiseksi on viestijärjestelmää kyettävä liikuttamaan taisteluiden edetessä. Tulenkäyt-13 10 töön liittyvät tiedot ja yhteydet ovat hyökkäysvaiheen kriittisintä tietoa. Niiden läpipääsy on turvattava vaikka muiden tietojen kustannuksella. Kun vihollinen kohdataan ja liike pysähtyy, on tulenkäytön yhteyksien oltava kunnossa. Hyökkäyksen edetessä kenttäteleverkko otetaan käyttöön tarvittavilta osin. Lähetyskielto kumotaan maastoon, aikaan tai vihollisen toimintaan sitoen.[12] Kenttäviestijärjestelmän jääminen takapainoiseksi, venyminen madoksi tai pirstoutuminen osiksi voivat vaarantaa koko prikaatin hyökkäyksen [26]. Tilanne voi syntyä, kun hyökkäävät pataljoonat liikkuvat niin nopeasti, ettei kenttäviestijärjestelmää pystytä siirtämään hyökkäyksen mukana. Matomainen kenttäviestijärjestelmä syntyy, kun yhtymän johdossa olevat joukot ovat ryhmittyneet hajalleen, eikä järjestelmää kyetä silmukoimaan. Liian pitkät yhteysvälit sekä elektroninen häirintä ja vihollisen tulen yhteisvaikutus voivat hajottaa järjestelmän kahteen tai useampaan osaan. Kenttäviestijärjestelmä on optimaalisin silloin, kun tärkeimmät alajohtoportaat on liitetty runkoverkkoon varmennetuin yhteyksin, tykistön yhteydet ovat varmennettuja, runkoverkko rakentuu useista solmuista ja viestivoiman käyttö on keskitettyä. Yhtymän hyökkäyssotatoimen viestitoiminnalle on tyypillistä, että - viestiverkot suunnitellaan useaan eri toimintasuuntaan - yleisen televerkon yhteyksiä pystytään hyödyntämään vain hyökkäyksen valmisteluvaiheessa - valmisteluaikaa on vähän - johtamisyhteydet rakennetaan pääosin linkki- ja radioyhteyksin sekä - käytössä on automaattisia kenttäviestijärjestelmiä. [32] 2.3 Yhtymän viestijärjestelmä Yhtymän viestijärjestelmä YVI2 on kenttäviestijärjestelmä, jolla luodaan prikaatin sotatoimessa tarvittavat kenttäviestiyhteydet. Järjestelmällä luodaan viestipalvelut koko yhtymän tulenkäytön, tiedustelun ja johtamisen viestiyhteystarpeisiin.[13] Yhtymän viestijärjestelmä YVI2 on viestiasema-ajoneuvoihin tai -kontteihin kiinteästi asennettu järjestelmä, joka koostuu kenttäteleverkosta, sanomalaiteverkosta, liikkuvia tilaajia palvelevista radioliitynnöistä sekä suunnittelu- ja valvontaosasta. Kenttäteleverkko voidaan jakaa välitystekniikan mukaisesti piirikytkentäiseen ja pakettiverkkoon. Piirikytkentäisessä keskuksessa on järjestelmä- ja kanavatasoisia liittymiä. Jär-14 11 jestelmätason liittymät ovat deltamoduloituja (64) kbit/s siirtonopeudella. Kanavatason liittymät ovat analogisia ja digitaalisia päätelaiteliityntöjä tai dataliittymiä. Kanavan deltamodulointi tehdään järjestelmänopeudesta riippuen 16 tai 32 kbit/s nopeudella.[13] Yhtymän viestijärjestelmä YVI2 tarjoaa liikkuvalle tilaajalle kolme erityyppistä VHF -kenttäradioilla toteutettua radioliityntää: sanomalaiteverkon tukiasemat, analogisen kenttäradion puheradiotukiasemat sekä digitaalisen kenttäradion liikkuvan tilaajan järjestelmän tukiasemat. Suunnittelu- ja valvontaosa koostuu kenttäteleverkon, sanomalaiteverkon ja liikkuvien tilaajien suunnittelu- ja valvontaosista sekä taajuusvalvonnasta ja esikunnan ATK-verkon valvontajärjestelmästä.[13] Järjestelmässä on viisi erilaista viestiasematyyppiä: C1; keskussanomalaitekalusto (6 kpl), C2; liikkuvan tilaajan analoginen liityntäjärjestelmä CNRI (6 kpl), C3; liikkuvan tilaajan digitaalinen liityntäjärjestelmä CNRA (6 kpl), C4; ilmatorjuntapatteriston erikoisvarustelu (2 kpl), HQ; verkon suunnittelu- ja valvonta-asema (4 kpl). Yhtymässä on yhteensä 24 viestiasemaa, jotka kaikki toimivat viestiverkon solmuina sisältäen tietyn asematyypistä riippumattoman kaluston. Tämän lisäksi tulee kullekin asematyypille oma tyyppikohtainen lisävarustuksensa. Kullakin solmulla on enintään kaksi linkki- ja kolme valokaapeliyhteyttä. Linkkiyhteyden pituus voi vaihdella yhteysvälin maaston mukaisesti muutamasta kilometristä jopa kilometriin [13]. Valokaapeliyhteyden pituus voi olla enintään 3,2 kilometriä. HQ-asemaa käytetään verkon suunnitteluun ja valvontaan sekä muodostamaan kenttäteleverkkoon järjestelmä- ja kanavatasoisia solmu- ja liittymäpisteitä. C1-asemilla muodostetaan kenttäteleverkon yhteyksien lisäksi sanomalaiteverkon runko. C2-asema tarjoaa kenttäteleverkon yhteyksiin VHF-radioliitynnän. Kenttäradiolla varustettu liikkuva tilaaja voi tilata puheella yhteyden haluamaansa televerkon tilaajanumeroon. C3-asemalla muodostetaan liikkuvalle digitaalisen kenttäradion käyttäjälle televerkon langaton liityntä. C4-asemat ovat ilmatorjuntapatteriston johtoportaan organisaatioon sijoitettuja viestiasemia, jotka mahdollistavat ilmatorjuntapatteriston liittämisen ja uuden liittämispaikan valmistelun.[13] 2.4 Yhtymän radioverkot Seuraavassa luvussa käsitellään prikaatin radioverkot. Tämän luvun tiedot perustuvat yksinomaan luonnosvaiheessa olevaan Digitaalisten kenttäradioiden käsikirjaan.15 12 Luvun kirjoittamishetkellä kirja on lausuntokierroksella. Olen varmentanut kirjan soveltuvuuden lähteeksi kirjan kirjoittajalta. Lisäksi täytyy muistaa, että kyseinen kirja on ainoa olemassa oleva ja saatavilla oleva lähde, jossa käsitellään Pr 2005:n radioverkkoja kattavasti. Kenttäradiojärjestelmän radioverkot koostuvat kenttäradioista, verkon päätelaitteista ja radioiden välisten siirtoteiden taajuus- ja toimintatapainformaatiosta. Radioverkkojen määrä ja koko vaihtelevat organisaatiosta riippuen. Digitaalisissa kenttäradioissa radioverkot on tallennettu muistipaikoille tai vaihtoehtoisesti radioverkoista ilmoitetaan erikseen taajuus- ja toimintatapatiedot viestiasiakirjoissa. Valmiusprikaatissa on sekä johtosuhteiden mukaisia että alueellisia verkkoja. Johtosuhteiden mukaisia verkkoja ovat mm. jääkäripataljoonien ja jääkärikomppanioiden komentoverkot. Alueellisia verkkoja ovat mm. liikkuvan tilaajan järjestelmä ja sanomalaitejärjestelmä Johtosuhteiden mukaiset radioverkot Prikaatin johtosuhteiden mukaisissa radioverkoissa noudatetaan tiettyjä periaatteita. Prikaatissa on komentoverkko, jonka lisäksi komentaja tai taistelunjohtokeskus voi halutessaan siirtyä liikennöimään alaisensa verkkoon käskyttämistä varten. Yhteistoiminta-asioissa siirrytään yhteistoimintaosapuolen verkkoon asian toimittamisen ajaksi. Yhtymän sisäisissä radioverkoissa käytetään taajuushypintää. Yhtymien välisissä yhteistoimintaverkoissa varaudutaan käyttämään kiinteitä taajuuksia. Jääkäripataljoonaan muodostetaan kaksi puheradioliikenteelle tarkoitettua pataljoonan komentoverkkoa (A ja B) sekä sanomalaiteliikenteelle tarkoitettu komentoverkko (C). Pataljoonan komentoverkko A on tarkoitettu iskevien osien tilanteenmukaiseen taistelunjohtamiseen. Komentoverkossa B liikennöivät tukevat osat. Tulenkäyttöön tarkoitettu komentoverkko C on samalla kranaatinheitinkomppanian tulikomentoverkko 1, ja samassa verkossa toimii myös jääkäripataljoonan toinen sanomalaitetukiasema (ajoneuvossa KOPA 2). Ajoneuvossa KOPA 1 toimii omassa verkossaan jääkäripataljoonan toinen sanomalaitetukiasema. Tämän lisäksi jääkärikomppanioilla, kranaatinheitinkomppanialla sekä panssarintorjuntaohjus- sekä tiedustelujoukkueilla on omat sisäiset komentoverkkonsa. Pataljoonan radioverkot A, B ja C on havainnollistettu kuvassa 4.16 13 KUVA 4. Jääkäripataljoonan radioverkot A, B ja C.[5] Jääkärikomppanioiden ja erillisjoukkueiden sisäisten komentoverkkojen puheradioliikenne on lähinnä suora-ammuntatulen, panssari- tai taisteluajoneuvojen tulen ja liikkeen johtamista. Lisäksi komentoverkkoja käytetään lyhyiden, taisteluun liittyvien käskyjen antamiseen. Pitkävaikutteiset, taistelutoimintaa koskevat käskyt on annettava suullisesti tapaamalla, tietosuojattuja yhteyksiä käyttäen tai lähetin välityksellä kirjallisesti. Johdinyhteyksiä ei tavallisesti rakenneta lukuun ottamatta yksiköiden lähiyhteyksiä. Komppanian ja joukkueen radioverkot on esitetty kuvassa 5. KUVA 5. Jääkärikomppanian ja -joukkueen radioverkot.[5]17 14 Jääkärijoukkueen komentoverkkoa käytetään tarvittaessa. Joukkueen radioliikennöinti voidaan suorittaa myös komppanian komentoverkossa. Jääkärikomppanian komento- ja tukijoukkue voi käyttää omaa radioverkkoaan johtamiseensa, mutta tyypillisesti komento- ja tukijoukkueen ryhmät käsketään kuuntelemaan ja liikennöimään jossain seuraavista verkoista. Jääkäripataljoonan tukiasema tai muu tukiasema (sanomalaite), jääkärikomppanian komentoverkko, komento- ja tukijoukkueen komentoverkko tai jonkin jääkärijoukkueen komentoverkko. Komento- ja tukijoukkueen komentoverkko on esitetty kuvassa 6. KUVA 6. Komento- ja tukijoukkueen komentoverkko.[5] Kranaatinheitinkomppanian radioverkot perustetaan pataljoonan epäsuoran tulen tai yksikön sisäiseen johtamiseen. Komppaniassa on kaksi tulikomentoliikenteeseen tarkoitettua radioverkkoa, tulikomentoverkko 1 (TUKOM 1) ja tulikomentoverkko 2 (TUKOM 2). Lisäksi yksikössä on yksikön sisäiseen datansiirtoon ja johtamiseen tarkoitetut erilliset radioverkot, kranaatinheitinkomppanian datansiirtoverkko (KRHDATA) ja komentoverkko (KRHKNTO). Komppanian komentoverkot on esitetty kuvassa 7.18 15 KUVA 7. Kranaatinheitinkomppanian komentoverkot.[5] Tulikomentoverkko 1 on samalla pataljoonan komentoverkko C. Kranaatinheitinkomppaniasta siinä liikennöivät komppanian komentopaikka ja tulijoukkueet. Verkossa liikennöidään sanomalaitteilla. Tulikomentoverkko 2 on varaverkko tulenkäytön radioliikenteelle. Siinä toimitaan ensisijaisesti puheella. Verkossa kyetään liikennöimään myös sanomalaitteella. Kranaatinheitinkomppanian datansiirtoverkkoon liitetään komentopaikan ja heitinryhmien ammunnanhallinnan johtamislaitteet (AHJO). Esikuntakomppanian komentoverkkoa käytetään esikuntakomppanian joukkueiden johtamiseen sekä tiedustelu- ja tulenkäyttöosaston sisäiseen viestiliikenteeseen. Esikuntakomppanian komentoverkko on esitetty kuvassa 8. KUVA 8. Esikuntakomppanian komentoverkko.[5] Kuvassa 9 on esitetty jääkäripataljoonan esikuntakomppanian panssaritiedustelu-, panssarintorjunta- (sinko) ja panssarintorjuntaohjusjoukkueiden komentoverkkoja.19 16 KUVA 9. Esikuntakomppanian panssaritiedustelu-, panssarintorjunta- (sinko) ja panssarintorjuntaohjusjoukkueiden komentoverkot.[5] Huoltokomppanian komentoverkot on esitetty kuvassa 10. KUVA 10. Huoltokomppanian komentoverkot.[5] Esikunta- ja viestipataljoonaan muodostetaan yksiköiden sisäiset komentoverkot. Pataljoonan komentajan komentoverkko muodostetaan tarvittaessa pataljoonan johtamiseen esimerkiksi taistelutilanteessa. Komentoverkossa liikennöidään ensisijai-20 sesti puheella ja tarvittaessa sanomalaitteilla. Komentoverkon rakenne on esitetty kuvassa KUVA 11. Esikunta- ja viestipataljoonan komentoverkko.[5] Tulenjohtokomentaja johtaa selustan tulenjohtoa sanomalaiteverkon kautta. Tulikomentojen viestityksen ajaksi tulenjohtokomentaja voi tarvittaessa siirtyä prikaatin tulenjohtoverkkoon joka on samalla patteriston tulikomentoverkko 1 (TUKOM 1). Esikuntakomppaniaan muodostetaan komppanian komentoverkko, jossa liikennöidään puheella. Erillisiä komentoverkkoja ovat prikaatin komentajan suojueen lähiradioverkko ja komentopaikkajoukkueen lähiradioverkko. Liikennöinti tapahtuu puheella. Tarvittavien tulikomentojen viestitys tapahtuu prikaatin tulenjohtoverkossa, joka on samalla patteriston tulikomentoverkko 1 (TUKOM 1). Esikuntakomppanian komentoverkot on esitetty kuvassa 12. KUVA 12. Esikuntakomppanian komentoverkko.[5] Verkko on AJ-toimintatilassa ja sitä käytetään yllättävissä tilanteissa ja taistelussa. Verkkoa ei käytetä hallinnolliseen liikenteeseen. Myös sotilaspoliisijoukkueen verkko on AJ-toimintatilassa ja sitä on pyrittävä käyttämään vain yllättävissä tilanteissa ja taistelussa. Verkossa tapahtuva radioliikenne on joka tilanteessa minimoitava. Suojueen komentoverkkoa käytetään taistelussa, kuten ylläkössä. Verkossa käytetään taa- Näytä lisää
Yhtymän viestiliikenneperusteet vaatimukset ja laatiminen
16 Kapteeni Jukka Eiste palvelee tutkijaupseerina Viestikoululla. TEKSTI: JUKKA EISTE KUVAT: JUKKA EISTE, JUKKA-PEKKA VIRTANEN Yhtymän viestiliikenneperusteet vaatimukset ja laatiminen - laatijan ja verkkojen Lisätiedot KENTTÄVIESTIJÄRJESTELMÄN JÄRJESTELMÄTESTAUS
KENTTÄVIESTIJÄRJESTELMÄN JÄRJESTELMÄTESTAUS Pro gradu -tutkielma Kadetti Heikki J Suomalainen Kadettikurssi 91 Viestilinja Maaliskuu2008 MAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU Kurssi Linja Kadettikurssi 91 Viestilinja Lisätiedot JALKAVÄKIPRIKAATIN KENTTÄVIESTIJÄRJESTELMÄN TEKNISET RATKAISUT 2010-LUVULLA
MAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU JALKAVÄKIPRIKAATIN KENTTÄVIESTIJÄRJESTELMÄN TEKNISET RATKAISUT 2010-LUVULLA Kandidaatintutkielma Kadettikersantti Topi Laitila 93. Kadettikurssi Viestilinja Huhtikuu 2009 MAANPUOLUSTUSKORKEAKOULU Lisätiedot 1 VUOKRATTAVAT TUOTTEET... 2 2 TOIMITUSAIKA... 2 3 PALVELUKUVAUKSET... 3. 3.1 Analoginen 2- johdinyhteys, tavanomainen laatu (O)...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 VUOKRATTAVAT TUOTTEET... 2 2 TOIMITUSAIKA... 2 3 PALVELUKUVAUKSET... 3 3.1 Analoginen 2- johdinyhteys, tavanomainen laatu (O)... 3 3.2 Analoginen 2-johdinyhteys, erikoislaatu Lisätiedot Taistelunjohtojärjestelmä panssarijääkäripataljoonan johtamisessa
7 TEKSTI: ILJA VARHA KUVAT: KYMEN JÄÄKÄRIPATALJOONA Yliluutnantti Ilja Varha palvelee kouluttajana Karjalan Prikaatin Kymen Jääkäripataljoonassa. panssarijääkäripataljoonan johtamisessa Panssarivaunukomppanian Lisätiedot S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet. Piirikytkentäinen evoluutio. Annukka Kiiski
S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Piirikytkentäinen evoluutio Annukka Kiiski Verkon topologia Kuvaa verkon rakenteen Fyysinen vs looginen topologia Tähti asema keskitin Perustopologioita Kahdenvälinen Lisätiedot Maavoimien muutos ja paikallisjoukot
j~~îçáã~í= Maavoimien muutos ja paikallisjoukot Maavoimien komentaja kenraaliluutnantti Raimo Jyväsjärvi Maavoimien SA-joukkojen määrän muutos 450000 400000 350000 300000 250000 200000 150000 100000 50000 Lisätiedot TAAJUUSMAKSULASKENNAN ESIMERKIT
Viestintävirasto LIITE () TAAJUUSMAKSULASKENNAN ESIMERKIT Tässä liitteessä esitetään yksityiskohtaisesti taajuusmaksun laskenta ja verrataan sitä nykyiseen lupa- tai taajuusmaksuun. Matkaviestinverkkojen Lisätiedot 1 Määrittele seuraavat langattoman tiedonsiirron käsitteet.
1 1 Määrittele seuraavat langattoman tiedonsiirron käsitteet. Radiosignaalin häipyminen. Adaptiivinen antenni. Piilossa oleva pääte. Radiosignaali voi edetä lähettäjältä vastanottajalle (jotka molemmat Lisätiedot Mustalamminmäen tuulivoimahanke, Karstula
S U U N N IT T EL U JA T EK N IIK K A GREENWATT MUSTALAMMINMÄKI OY AB Mustalamminmäen tuulivoimahanke, Karstula FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY P25023 Digitan tv- ja radiolähetysten 1 (9) Vadbäck Hans Lisätiedot Puolustusvoimien johtamisjärjestelmä muutoksessa
johtamisjärjestelmä muutoksessa PUOLUSTUSVOIMIEN JOHTAMISJÄRJESTELMÄPÄÄLLIKKÖ PRIKAATIKENRAALI ILKKA KORKIAMÄKI Mihin maailmaan olemme menossa JULK-ICT TORI-palvelukeskus SA - johtaminen PV (PVJJK) TORI Lisätiedot KUINKA DIGITAALISET RADIOPUHELIMET PARANTAVAT JA NOPEUTTAVAT TURVAVIESTINTÄÄ?
KUINKA DIGITAALISET RADIOPUHELIMET PARANTAVAT JA NOPEUTTAVAT TURVAVIESTINTÄÄ? 1936 Motorola esittelee Police Cruiser -autoradiopuhelimen, joka otettiin ensimmäisenä käyttöön Chicagon poliisiautoissa. 1940 Lisätiedot Luennon sisältö. Protokolla eli yhteyskäytäntö (1) Verkon topologia
S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Piirikytkentäinen evoluutio Annukka Kiiski annukka.kiiski@tkk.fi Luennon sisältö Verkon topologia eli rakenne Protokolla eli yhteyskäytäntö Protokollapino Yhteystyypit Lisätiedot Määräys hätäliikenteen teknisestä toteutuksesta ja varmistamisesta
Viestintävirasto 33 F/2014 M 1 (5) Määräys hätäliikenteen teknisestä toteutuksesta ja varmistamisesta Annettu Helsingissä 17 päivänä joulukuuta 2014 Viestintävirasto on määrännyt 7 päivänä marraskuuta Lisätiedot SOTILASILMAILUN JA SOTILASILMAILUSSA KÄYTETTÄVIEN TVJ-ALAN TEKNISTEN JÄRJES- TELMIEN, LAITTEIDEN JA YKSIKÖIDEN HÄIRINTÄ
SOTILASILMAILUN VIRANOMAISYKSIKKÖ SOTILASILMAILUMÄÄRÄYS SIM-To-Lv-026 PL 30, 41161 TIKKAKOSKI, Puh. 0299 800, Faksi 0299 291 929 13.1.2015 SOTILASILMAILUN JA SOTILASILMAILUSSA KÄYTETTÄVIEN TVJ-ALAN TEKNISTEN Lisätiedot Kevätretki Tykistöprikaatiin
Pirkan Viesti Kesäkuu 3/2009 Teksti : Ilkka Mäntyvaara Kuvat: Jorma Hautala Tykkiä 155K98 laitetaan ampumakuntoon. Kevätretki Tykistöprikaatiin Pirkanmaan Maanpuolustusyhdistys ja Tampereen Reserviupseerien Lisätiedot Älypuhelinverkkojen 5G. Otto Reinikainen & Hermanni Rautiainen
Älypuhelinverkkojen 5G Otto Reinikainen & Hermanni Rautiainen Johdanto [1][2] Viimeisen 30 vuoden aikana mobiiliverkkojen markkinaosuus on kasvanut merkittävästi Langattomia laitteita on joillain alueilla Lisätiedot RADIOTAAJUUSPÄIVÄ 2014. Tuulivoimapuistojen vaikutus radiojärjestelmiin
RADIOTAAJUUSPÄIVÄ 2014 Tuulivoimapuistojen vaikutus radiojärjestelmiin Tuulivoimapuistot ja suunnitelmat Lähde: Suomen Tuulivoimayhdistys ry Radiotaajuuspäivä 2014, Heidi Himmanen 20.11.2014 2 Tuulivoimalan Lisätiedot Seminaariesitelmä. Channel Model Integration into a Direct Sequence CDMA Radio Network Simulator
S-38.310 Tietoverkkotekniikan diplomityöseminaari Seminaariesitelmä Channel Model Integration into a Direct Sequence CDMA Radio Network Simulator Teemu Karhima 12.8.2002 Koostuu kahdesta eri kokonaisuudesta: Lisätiedot Tiedote tuulivoimapuiston rakentajille
Tiedote 1 (5) Dnro: Kalle Pikkarainen 9.10.2014 1153/809/2014 Taajuusvalvonta 24.2.2015 Tiedote tuulivoimapuiston rakentajille Tuulivoimapuisto on laaja rakennushanke, jolla voi olla vähäisiä vaikutuksia Lisätiedot TELELIIKENTEEN HUOMIOIMINEN. Tuulivoimaloiden vaikutukset radiojärjestelmiin
TELELIIKENTEEN HUOMIOIMINEN Tuulivoimaloiden vaikutukset radiojärjestelmiin Tuulivoimalan vaikutukset radioaaltoihin Vaimennus tuulivoimapuiston läpi kulkevalle signaalille Heijastukset voimaloiden rungoista Lisätiedot Onko tekniikasta apua?
Onko tekniikasta apua? Lentoturvallisuusseminaari 2013 Jari Lyytinen Vastuullinen liikenne. Yhteinen asia. Katsaus törmäyksenestomenetelmiin Oma porrastus See and Avoid Törmäyskurssilla olevat koneet hankalimpia Lisätiedot Dynatel 2210E kaapelinhakulaite
Dynatel 2210E kaapelinhakulaite Syyskuu 2001 KÄYTTÖOHJE Yleistä 3M Dynatel 2210E kaapelinhakulaite koostuu lähettimestä, vastaanottimesta ja tarvittavista johdoista. Laitteella voidaan paikantaa kaapeleita Lisätiedot Komppanian taisteluohje (KOTO 2008)
Komppanian taisteluohje (KOTO 2008) KOMPPANIAN TAISTELUOHJE (KOTO 2008) 2008 Maavoimien esikunta/henkilöstöosasto Kansi: Annele Palonen/TKKK Kuvat: Janne Kopu/TKKK Taitto: Heidi Paananen/TKKK Ohjesääntönumero Lisätiedot TW- EAV510 v2: WDS- TOIMINTO KAHDEN TW- EAV510 V2 LAITTEEN VÄLILLÄ
TWEAV510 v2: WDSTOIMINTO KAHDEN TWEAV510 V2 LAITTEEN VÄLILLÄ Alla kaksi vaihtoehtoista ohjetta WDSverkon luomiseksi Ohje 1: WDSyhteys käyttää WPAsalausta. Tässä ohjeessa WDSyhteys toimii vain, kun tukiasema Lisätiedot Satelliittipaikannus
Kolme maailmalaajuista järjestelmää 1. GPS (USAn puolustusministeriö) Täydessä laajuudessaan toiminnassa v. 1994. http://www.navcen.uscg.gov/gps/default.htm 2. GLONASS (Venäjän hallitus) Ilmeisesti 11 Lisätiedot Kanavamittaus moderneja laajakaistaisia HFjärjestelmiä
Kanavamittaus moderneja laajakaistaisia HFjärjestelmiä varten MATINEn tutkimusseminaari 18.11.2015 Partnerit: Oulun Yliopisto/CWC, Kyynel Oy, Tampereen Teknillinen Yliopisto Rahoitus: 63 512 Esittäjä: Lisätiedot Suorituskykyjen kehittäminen 2015+
PE Suorituskykyjen kehittäminen 2015+ Puolustusvoimien hankepäivä 25.9.2012 1 Suorituskykyperusteisuus Suomen sotilaallisen puolustamisen toteuttaminen edellyttää turvallisuus-ympäristön sotilaalliseen Lisätiedot Maavoimien johtamisen kehittäminen järjestelmillä ja palveluilla
8 Everstiluutnantti Heikki Lagus toimii apulaisosastopäällikkönämaavoimien Esikunnan johtamisjärjestelmäosastolla. Everstiluutnantti Mika Seppä toimii sektorijohtajana Maavoimien Esikunnan johtamisjärjestelmäosastolla. Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Kaapelikaistaliittymä... 2. 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3. 2.1 Päätelaite... 3. 2.2 Nopeus...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Kaapelikaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 IP- osoitteet... 3 3 TOIMITUS Lisätiedot Sisäilmaston mittaus hyödyntää langatonta anturiteknologiaa:
Ismo Grönvall/Timo/TUTA 0353064 Tehtävä 5: Sisäilmaston mittaus hyödyntää langatonta anturiteknologiaa: Ihmiset viettävät huomattavan osan (>90 %) ajasta sisätiloissa. Sisäilmaston laatu on tästä syystä Lisätiedot Määräys. Viestintävirasto on määrännyt 23 päivänä toukokuuta 2003 annetun viestintämarkkinalain (393/2003) 129 :n nojalla: 1 Soveltamisala
1 (5) Määräys METALLIJOHTIMISTEN TILAAJAYHTEYKSIEN JA NIIHIN KYTKETTYJEN VIESTINTÄVERKKOLAITTEIDEN TEKNISISTÄ OMINAISUUKSISTA Annettu Helsingissä 15 päivänä helmikuuta 2010 Viestintävirasto on määrännyt Lisätiedot Järjestelmäarkkitehtuuri (TK081702) Web Services. Web Services
Järjestelmäarkkitehtuuri (TK081702) Standardoidutu tapa integroida sovelluksia Internetin kautta avointen protokollien ja rajapintojen avulla. tekniikka mahdollista ITjärjestelmien liittämiseen yrityskumppaneiden Lisätiedot PPO Core. Jari Roininen 15.3.2013
PPO Core Jari Roininen 15.3.2013 1 TP1 TP2 Coressa tehty PPO:lla 4G-teknologiaa hyödyntävien sovellusten ja palveluiden analysointi Työpaketissa on tutkittu ja analysoitu käytännössä kaupallisista verkkoelementeistä Lisätiedot FTR960 RADIODATATOISTIN
Käyttöohje 26.9.2007 V 1.1 RADIODATATOISTIN Nokeval YLEISKUVAUS on toistin Nokevalin MTR- FTR- ja KMR-sarjan radiolähettimille. Se lähettää edelleen vastaanottamansa paketit, joten käyttämällä toistimia Lisätiedot Successive approximation AD-muunnin
AD-muunnin Koostuu neljästä osasta: näytteenotto- ja pitopiiristä, (sample and hold S/H) komparaattorista, digitaali-analogiamuuntimesta (DAC) ja siirtorekisteristä. (successive approximation register Lisätiedot Television ja radion tulevaisuus. Suvi Juurakko
Television ja radion tulevaisuus Suvi Juurakko Television ja radion tulevaisuus - uudet teknologiat Joukkoviestinnän linjaukset ja suunnat» Sähköisen median viestintäpoliittinen ohjelma (VNS 4/2012 vp Lisätiedot AFCEA syysseminaari 4.11.2009
AFCEA syysseminaari 4.11.2009 PVTO 2010 Taistelija S2 Ryhmän tilannetietojärjestelmät Sisältö Insta DefSec Oy yleisesittely Taustalla oleva osaaminen Projekti S2, Ryhmän tilannetietojärjestelmät Jatkokehitys Lisätiedot Valokuituverkko: huippunopea, varmatoiminen ja pitkäikäinen verkko
27.2.2014 Pekka Neittaanmäki Jukka Valkonen Valokuituverkko: huippunopea, varmatoiminen ja pitkäikäinen verkko Valokuituverkko edustaa varmatoimista ja pitkäikäistä huipputeknologiaa. Kuituverkossa tiedot Lisätiedot Teknisiä käsitteitä, lyhenteitä ja määritelmiä
Teknisiä käsitteitä, lyhenteitä ja määritelmiä Yleistä Asuinkiinteistön monipalveluverkko Asuinkiinteistön viestintäverkko, joka välittää suuren joukon palveluja, on avoin palveluille ja teleyritysten Lisätiedot Ukkoverkot Oy. 100% Internettiä - 0% Puhetta 19.8.2015. CC-BY-SA Ukkoverkot Oy, 2015.
Ukkoverkot Oy 100% Internettiä - 0% Puhetta 19.8.2015 Saarijärvi Ukkonet 4G LTE Band 38, 2.6GHz Tukiasemapaikat ja peittoennusteet 2 Selvityksen kohteet 3 Keskustaajaman ulkopuolella, asukasluvun perusteella Lisätiedot LIITE. asiakirjaan. komission delegoitu asetus
EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 12.10.2015 C(2015) 6823 final ANNEX 1 PART 6/11 LIITE asiakirjaan komission delegoitu asetus kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön Lisätiedot Ongelma(t): Mistä loogisista lausekkeista ja niitä käytännössä toteuttavista loogisista piireistä olisi hyötyä tietojenkäsittelyssä ja tietokoneen
Ongelma(t): Mistä loogisista lausekkeista ja niitä käytännössä toteuttavista loogisista piireistä olisi hyötyä tietojenkäsittelyssä ja tietokoneen rakentamisessa? 2012-2013 Lasse Lensu 2 Transistori yhdessä Lisätiedot Tietokoneen muisti nyt ja tulevaisuudessa. Ryhmä: Mikko Haavisto Ilari Pihlajisto Marko Vesala Joona Hasu
Tietokoneen muisti nyt ja tulevaisuudessa Ryhmä: Mikko Haavisto Ilari Pihlajisto Marko Vesala Joona Hasu Yleisesti Muisti on yksi keskeisimmistä tietokoneen komponenteista Random Access Memory on yleistynyt Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Valokaistaliittymä... 2. 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3. 2.1 Päätelaite... 3. 2.2 Nopeus...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Valokaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 IP- osoitteet... 3 3 TOIMITUS Lisätiedot AS-0.3200 Automaatio- ja systeemitekniikan projektityöt
Teknillinen korkeakoulu Sähkö- ja tietoliikennetekniikan osasto AS-0.3200 Automaatio- ja systeemitekniikan projektityöt CeilBot 2DoF camera actuator Antti Riksman Sisältö 1 CeilBot 3 2 Projektin tämän Lisätiedot S-38.118 Teletekniikan perusteet
S-38.118 Teletekniikan perusteet Laskuharjoitus 3 Paketoinnin hyötysuhde 1 Harjoitus 3 koostuu: Demoluento (45 min) Datan siirtäminen Internetissä yleensä Laskuesimerkki datan siirtämisestä Äänen siirtäminen Lisätiedot MAAVOIMIEN LIIKKUVUUDEN JA TULIVOIMAN ROLL OUT PANSSARIPRIKAATISSA 5.8.2015 Esiteltävä kalusto. KENRL Seppo Toivonen Maavoimien komentaja
MAAVOIMIEN LIIKKUVUUDEN JA TULIVOIMAN ROLL OUT PANSSARIPRIKAATISSA 5.8.2015 Esiteltävä kalusto KENRL Seppo Toivonen Maavoimien komentaja Taistelupanssarivaunu Leopard 2 A6 Kalusto on sijoitettu mekanisoituihin Lisätiedot NÄYTÖN JAKAMINEN OPPILAILLE, JOTKA MUODOSTAVAT YHTEYDEN SELAIMELLA TAI NETOP VISION STUDENT -SOVELLUKSELLA
NÄYTÖN JAKAMINEN OPPILAILLE, JOTKA MUODOSTAVAT YHTEYDEN SELAIMELLA TAI NETOP VISION STUDENT -SOVELLUKSELLA Vision-ohjelmistoa käyttävät opettajat voivat nyt muodostaa luokan, jossa on yhdistelmä Windows-pohjaisia Lisätiedot Kannettavaa teknologiaa
Kannettavaa teknologiaa Sotilaan toimintakyky poikkeusoloissa Esityksen sisältö PVTO2010 Taistelija tavoitteet ja tulokset Tutkimuksesta tuotteeksi Tulevaisuuden haasteita Taustalla kriittisten teknologioiden Lisätiedot NÄYTÖN JAKAMINEN SELAIMEN KAUTTA YHDISTÄVIEN OPPILAIDEN KANSSA
NÄYTÖN JAKAMINEN SELAIMEN KAUTTA YHDISTÄVIEN OPPILAIDEN KANSSA Vision 8.0:sta alkaen opettajat voivat muodostaa luokan, jossa on yhdistelmä Windowspohjaisia ja selainpohjaisia oppilaslaitteita, tai pelkästään Lisätiedot Järviradio Oy Jyväskylä (Jyväskylä 91,3 MHz, Pihtipudas 87,9 MHz, Viitasaari 90,5 MHz)
TOIMILUVAT ANALOGISEEN RADIOTOIMINTAAN Keski-Suomi Järviradio Oy Jyväskylä (Jyväskylä 91,3 MHz, Pihtipudas 87,9 MHz, Viitasaari 90,5 MHz) Pro Radio Oy Jyväskylä (Jyväskylä 102,5 MHz, Viitasaari 107,5 MHz, Lisätiedot MPK tiedottaa kevään koulutustarjonnasta
MPK tiedottaa kevään koulutustarjonnasta AJOLUPAKURSSI 10.2.2014 Ajolupakursseille haluaa moni. Nyt se on taas mahdollista. Seuraava B-ajolupakurssi järjestetään maanantaina 10.2.2014. Kurssi on henkilökunnan Lisätiedot Midland G5. 8-kanavainen PMR446-radiopuhelin
Midland G5 8-kanavainen PMR446-radiopuhelin Midland G5 on uuden sukupolven radiopuhelin, jota voidaan käyttää lupavapaasti useimmissa EU-maissa PMR446-kanavilla (446.00625 446.09375 MHz). Tarkista maakohtaiset Lisätiedot Laseranturit E3C-LDA-SARJA. s ä ä d e t t ä v ä p i t k ä n m a t k a n l a s e r a n t u r i. Advanced Industrial Automation
Laseranturit E3C-LDA-SARJA s ä ä d e t t ä v ä p i t k ä n m a t k a n l a s e r a n t u r i Advanced Industrial Automation Omronin E3C-LDA-sarjan laseranturit on tarkoitettu tarkkaan kohteiden tunnistukseen Lisätiedot Pörisevä tietokone. morsetusta äänikortilla ja mikrofonilla
Pörisevä tietokone morsetusta äänikortilla ja mikrofonilla 1 Tiivistelmä Idea toteuttaa seuraavat vaatimukset: 1. kommunikointi toisen opiskelijan kanssa (morsetus) 2. toisen opiskelijan häirintä (keskittymistä Lisätiedot 5G Nopeasta tiedonsiirrosta älykkäisiin verkkoihin 22.10.2015
5G Nopeasta tiedonsiirrosta älykkäisiin verkkoihin 22.10.2015 Teppo Ahonen Esityksen sisältö Digita lyhyesti 5G-verkkojen vaatimusten laajuus Verkkojen topologiat Taajuuksien käyttö 5G ja älykkäät verkot Lisätiedot TW- EAV510 JA TW- LTE REITITIN: WDS- VERKKO
TW- EAV510 JA TW- LTE REITITIN: WDS- VERKKO Oletus konfiguroinnissa on, että laitteet ovat tehdasasetuksilla WDS- verkko luodaan 2.4G tukiasemien välillä Laite 1 (TW- EAV510 tai TW- EAV510 AC): - Tähän Lisätiedot mikä sen merkitys on liikkuvalle ammattilaiselle?
artikkeli WWAN-verkko WWAN-verkko: mikä sen merkitys on liikkuvalle ammattilaiselle? Nopeiden, saumattomien yhteyksien merkitys minkä tahansa yrityksen menestykseen sekä liikkuvan ammattilaisen tehokkuuteen Lisätiedot Liikkuvuudenhallinta Mobile IP versio 6 - protokollalla
Liikkuvuudenhallinta Mobile IP versio 6 - protokollalla Mikko Merger Valvoja: Professori Jorma Jormakka Ohjaaja: TkL Markus Peuhkuri TKK/Tietoverkkolaboratorio 1 Sisällysluettelo Tavoitteet IEEE 802.11 Lisätiedot SeekTech SR-20 Paikannin Kevyt mutta silti lujarakenteinen vastaanotin, joka antaa kaikki nopean ja tarkan paikannuksen tarvitsemat tiedot.
SeekTech SR-20 Paikannin Kevyt mutta silti lujarakenteinen vastaanotin, joka antaa kaikki nopean ja tarkan paikannuksen tarvitsemat tiedot. Helppokäyttöinen Kohdejohto ja suuntanuolet tunnistavat nopeasti Lisätiedot CD-ROM-levy (sisältää ajurit, käsikirjan ja takuutodistuksen) Jos pakkauksesta puuttuu jokin yllämainituista, ota yhteys jälleenmyyjääsi.
Tämä tuote toimii seuraavien käyttöjärjestelmien kanssa: Windows XP, Windows 2000, Windows Me, Windows 98SE DWL-G122 AirPlus G TM langaton USB-väyläinen verkkokortti Ennen kuin aloitat Sinulla täytyy olla Lisätiedot AntenniTV kaikkialle, kaikkiin päätelaitteisiin
AntenniTV kaikkialle, kaikkiin päätelaitteisiin Cable Days 17.4.2012 Vesa Erkkilä vesa.erkkila(a)digita.fi MobiiliTV vai TV mobiililaitteissa? Erillisen broadcast-verkon (esim. DVB-H) kautta toteutettu Lisätiedot VARAVOIMAPALVELUIDEN VARMISTAMINEN ERI TEHOLUOKISSA
VARAVOIMAPALVELUIDEN VARMISTAMINEN ERI TEHOLUOKISSA DEMO 2013 Projektin tavoitteita v. 2009 Siirrettävä itsenäinen sähköntuotantojärjestelmä Prototyyppi integroidaan 10 jalan mittaiseen järjestelmäkonttiin Lisätiedot Kojemeteorologia. Sami Haapanala syksy 2013. Fysiikan laitos, Ilmakehätieteiden osasto
Kojemeteorologia Sami Haapanala syksy 2013 Fysiikan laitos, Ilmakehätieteiden osasto Kojemeteorologia, 3 op 9 luentoa, 3 laskuharjoitukset ja vierailu mittausasemalle Tentti Oppikirjana Rinne & Haapanala: Lisätiedot Maavoimien kehittäminen
Maavoimien Esikunta Maavoimien kehittäminen INFO 26.4. Maavoimien tehtävät Maavoimat vastaa uskottavasti maahyökkäyksen torjunnasta, tukee monipuolisesti muita viranomaisia ja toteuttaa vaativat kriisinhallintatehtävät Lisätiedot Ongelma(t): Mistä loogisista lausekkeista ja niitä käytännössä toteuttavista loogisista piireistä olisi hyötyä tietojenkäsittelyssä ja tietokoneen
Ongelma(t): Mistä loogisista lausekkeista ja niitä käytännössä toteuttavista loogisista piireistä olisi hyötyä tietojenkäsittelyssä ja tietokoneen rakentamisessa? 2013-2014 Lasse Lensu 2 Transistori yhdessä Lisätiedot 1. Yleistä. 2. Ominaisuudet. 3. Liitännät
1. Yleistä SerIO on mittaus ja ohjaustehtäviin tarkoitettu prosessorikortti. Se voi ohjemistosta riippuen toimia itsenäisenä yksikkönä tai tietokoneen ohjaamana. Jälkimmäisessä tapauksessa mittaus ja ohjauskomennot Lisätiedot Digisovittimien testaus ja laitteiden linkitys HDpalveluissa. Timo Santi DigiPhilos Oy
Digisovittimien testaus ja laitteiden linkitys HDpalveluissa Timo Santi DigiPhilos Oy CA-linkitysprojektin tavoitteet Saada korkealaatuista, kuluttajaa kiinnostavaa HD-sisältöä tarjolle Suomen kaapelitelevisioverkkoihin. Lisätiedot Ongelma(t): Miten tietokoneen komponentteja voi ohjata siten, että ne tekevät yhdessä jotakin järkevää? Voiko tietokonetta ohjata (ohjelmoida) siten,
Ongelma(t): Miten tietokoneen komponentteja voi ohjata siten, että ne tekevät yhdessä jotakin järkevää? Voiko tietokonetta ohjata (ohjelmoida) siten, että se pystyy suorittamaan kaikki mahdolliset algoritmit? Lisätiedot Liittymän vikadiagnosointi
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Laajakaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 IP- osoitteet... 3 3 TOIMITUS Lisätiedot Radiofoorumi avoin keskusteluareena alan toimijoille. Kari Kangas Radioverkkojen erityisasiantuntija Taajuushallinto / kiinteät radioverkot
Radiofoorumi avoin keskusteluareena alan toimijoille Kari Kangas Radioverkkojen erityisasiantuntija Taajuushallinto / kiinteät radioverkot Taustalla LVM:n työryhmän ehdotus LVM asetti syyskuussa 2013 työryhmän, Lisätiedot S11-09 Control System for an. Autonomous Household Robot Platform
S11-09 Control System for an Autonomous Household Robot Platform Projektisuunnitelma AS-0.3200 Automaatio- ja systeemitekniikan projektityöt Quang Doan Lauri T. Mäkelä 1 Kuvaus Projektin tavoitteena on Lisätiedot Tulostimen hallintaohjelmisto MarkVision
Tulostinohjelmisto ja apuohjelmat 1 Tulostimen hallintaohjelmisto MarkVision Windows 95/98/2000-, Windows NT 4.0- ja Macintosh-käyttöjärjestelmien MarkVision toimitetaan tulostimen mukana Drivers, MarkVision Lisätiedot Kotitalouksien kiinteät internet - liittymät. Tero Karttunen Oy Mikrolog Ltd
Kotitalouksien kiinteät internet - liittymät Tero Karttunen Oy Mikrolog Ltd Kotitalouden internet - toivelista! Edulliset käyttökustannukset! Helppo, edullinen käyttöönotto! Kiinteä internet-yhteys! Toimiva! Lisätiedot OPINTOJAKSO K0094 Integroidut järjestelmät 2ov
OPINTOJAKSO K0094 Integroidut järjestelmät 2ov Sähkötekniset tietojärjestelmät, pakollinen sähkö-sv. Opiskelija perehtyy väyläpohjaisiin hajautettuihin avoimiin rakennusautomaatio-järjestelmiin.opiskeija Lisätiedot Julkaistu Helsingissä 23 päivänä joulukuuta 2014. 1246/2014 Valtioneuvoston asetus. radiotaajuuksien käytöstä ja taajuussuunnitelmasta
SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 23 päivänä joulukuuta 2014 1246/2014 Valtioneuvoston asetus radiotaajuuksien käytöstä ja taajuussuunnitelmasta Annettu Helsingissä 18 päivänä joulukuuta 2014 Lisätiedot VIANMÄÄRITYSMENETTELY SD-NAVI (versio 1.00)
1 - SISÄLLYS Asiakkaan valitus Vianmääritys Yleiskuvaus ja pinnijärjestys Luku 2 Yleinen toimintaongelma Luku 3 Ei toimintaa tai ei käynnisty (musta ruutu): Luku 3-1 Painike ei toimi Luku 3-2 Kosketusnäyttö Lisätiedot Puolustusvoimien teknologiatoiminta
Pääesikunta Puolustusvoimien teknologiatoiminta AFCEA Helsinki Chapter Tulevaisuuden Taistelija 0 4.11. MPKK STRATL Esityksen sisältö Puolustusvoimien teknologiatoiminta Tavoitteet ja menetelmät Nykyvolyymi Lisätiedot 2G-verkoissa verkkosuunnittelu perustuu pääosin kattavuuden määrittelyyn 3G-verkoissa on kattavuuden lisäksi myös kapasiteetin ja häiriöiden
2G-verkoissa verkkosuunnittelu perustuu pääosin kattavuuden määrittelyyn 3G-verkoissa on kattavuuden lisäksi myös kapasiteetin ja häiriöiden tarkemmalla huomioimisella tärkeä osa UMTS:n suunnittelussa Lisätiedot HÖYRYKAAPPI LaSpa SONORE Asennus- ja käyttöohje (tuotteen valmistenumero H303)
HÖYRYKAAPPI LaSpa SONORE Asennus- ja käyttöohje (tuotteen valmistenumero H303) 1. Käynnistäminen Koskettamalla sormenpäällä ohjauspaneelin päälle/pois- näppäintä järjestelmä käynnistyy. Näyttöön tulee Lisätiedot Toshiba EasyGuard käytännössä: Portégé M300
Erinomainen ja vankkatekoinen all-in-one-ultrakannettava. Toshiba EasyGuard sisältää monia ominaisuuksia, joiden avulla yritysasiakkaat voivat parantaa tietoturvaansa, tehostaa järjestelmän suojausta ja Lisätiedot Taajuusjakotaulukko (liite määräykseen M4S) 06.02.2015
1 (202) väli ja parikaista 8.3-9 khz ILMATIETEEN RADIOLIIKENNE 9-11.3 khz ILMATIETEEN RADIOLIIKENNE RADIONAVIGOINTI 11.3-14 khz RADIONAVIGOINTI 14.000-19.950 khz SIIRTYVÄ MERIRADIOLIIKENNE 19.950-20.050 Lisätiedot AV-muotojen migraatiotyöpaja - ääni. KDK-pitkäaikaissäilytys 2013 -seminaari 6.5.2013 / Juha Lehtonen
AV-muotojen migraatiotyöpaja - ääni KDK-pitkäaikaissäilytys 2013 -seminaari 6.5.2013 / Juha Lehtonen Äänimuodot Ääneen vaikuttavia asioita Taajuudet Äänen voimakkuus Kanavien määrä Näytteistys Bittisyvyys Lisätiedot Laajakaistaverkot kaikille. Juha Parantainen
Laajakaistaverkot kaikille Juha Parantainen Liittymät Laajakaistaliittymät Suomessa 4 000 000 3 000 000 2 000 000 Mobiili (3G / 4G) Langaton (@450, WiMax) Kaapelimodeemi Kiinteistöliittymä DSL Valokuitu Lisätiedot DNA MOBIILI TV - YLEISET KÄYTTÖOHJEET
DNA MOBIILI TV - YLEISET KÄYTTÖOHJEET Mobiili-tv-palvelua käytetään puhelimen mobiili-tv-sovelluksella. Tässä dokumentissa kuvatut toiminnallisuudet ovat esimerkkejä tiettyjen puhelinmallien toiminnallisuuksista. Lisätiedot Realgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu
Realgreen on kiinteistöön integroitava aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu VIHREÄÄ KIINTEISTÖKEHITYSTÄ Aurinko- ja tuulivoimaa hyödyntävä monienergiaratkaisu ENERGIARATKAISU KIINTEISTÖN Lisätiedot Toistinasemakuulumisia. SRAL Toistinasemakoordinaattori Erik Finskas OH2LAK oh2lak@sral.fi
Toistinasemakuulumisia SRAL Toistinasemakoordinaattori Erik Finskas OH2LAK oh2lak@sral.fi Toistinten nykytilanne 10m toistimia 1 kpl 6m toistimia 4 kpl 2m toistimia 37 kpl Aliäänisalpaa käyttää 2 kpl 70cm Lisätiedot Puolustusvoimien kansainvälinen toiminta
Puolustusvoimien kansainvälinen toiminta - missio ja kyky - Kansainvälisen toiminnan perusmotiivit - missio - Ennaltaehkäistä ja rajoittaa kriisejä sekä estää niiden vaikutusten ulottuminen Suomeen. Parantaa Lisätiedot Kombinatorinen optimointi
Kombinatorinen optimointi Sallittujen pisteiden lukumäärä on äärellinen Periaatteessa ratkaisu löydetään käymällä läpi kaikki pisteet Käytännössä lukumäärä on niin suuri, että tämä on mahdotonta Usein Lisätiedot Suunnittelu / Asennusohjeet
Suunnittelu / Asennusohjeet Versio 1.0 (041110) Sisältö 1 PERUSTA 2 2 SUUNNITTELU 2 2.1 Esisuunnittelu 2 2.1.1 Järjestelmän laajuus 2 2.1.2 Toimintakuvaukset 2 2.2 Komponenttien sijoitukset 3 2.2.1 Tasopiirustukset Lisätiedot S-108.3020 Elektroniikan häiriökysymykset. Laboratoriotyö, kevät 2010
1/7 S-108.3020 Elektroniikan häiriökysymykset Laboratoriotyö, kevät 2010 Häiriöiden kytkeytyminen yhteisen impedanssin kautta lämpötilasäätimessä Viimeksi päivitetty 25.2.2010 / MO 2/7 Johdanto Sähköisiä Lisätiedot Televisiotaajuudet. HD-palveluja maanpäälliseen verkkoon - koelähetykset käyntiin 2010. alue: 47-68 MHz (yht. 21 MHz) - ei televisiokäytt.
HD-palveluja maanpäälliseen verkkoon - koelähetykset käyntiin 2010 Antti Kohtala Liikenne- ja viestintäministeriö antti.kohtala@lvm.fi Antennialan tekniikkapäivä 12.11.2009, Hyvinkää, Rantasipi Televisiotaajuudet Lisätiedot Kehittyneiden Aaltomuotojen Käytettävyys HF-alueen Tiedonsiirrossa
MATNE Tutkimusseminaari 17.11.2011 Kehittyneiden Aaltomuotojen Käytettävyys HF-alueen Tiedonsiirrossa Markku Jokinen 2 Sisällys Johdanto WARP ohjelmistoradioalusta HF-toteutus lmenneet rajoitukset ohjelmistoradioalustalla Lisätiedot 25.11.2014. Työasema- ja palvelinarkkitehtuurit IC130301. Tallennusjärjestelmät. Tallennusjärjestelmät. 5 opintopistettä.
Työasema- ja palvelinarkkitehtuurit IC130301 5 opintopistettä Petri Nuutinen 5 opintopistettä Petri Nuutinen Tallennusjärjestelmät Tallennusjärjestelmät 1 = Small Computer System Interface, markkinoilla Lisätiedot Radiokurssi. Modulaatiot, arkkitehtuurit, modulaattorit, ilmaisimet ja muut
Radiokurssi Modulaatiot, arkkitehtuurit, modulaattorit, ilmaisimet ja muut Modulaatiot CW/OOK Continous Wave AM Amplitude Modulation FM Frequency Modulation SSB Single Side Band PM Phase Modulation ASK Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute