Historiaa | Jämsänjokilaakson JHL
Jämsänjokilaakson JHL 503 on syntynyt lähikunnissa olleiden osastojen yhteenliittymistä. Kuoreveden KTV 514 (perustettu 21.3.1971) liittyi silloisten Jämsän kunta-alan ammattilaisten KTV 356 kanssa yhteen vuonna 2001. (Jämsän osasto 356 perustettu 25.4.1965) Vuonna 2006 Jämsän osastoon, joka tuolloin oli jo Jämsän kunta-alan ammattilaiset JHL, liittyivät myös Längelmäen kunnan JHL 561 sekä Jokilaakson sairaalan JHL 446 jäsenet. Suomen suurin ammattiliitto JHL syntyi 22.11. 2005, johon myös KTV fuusioitui. Kuntaliitos Jämsän ja Jämsänkosken välillä tapahtui vuonna 2009, mutta Jämsän ja Jämsänkosken osastojen fuusioituminen tapahtui vasta 1.1.2010. (Jämsänkosken kunnalliset työntekijät ja viranhaltijat KTV 503 perustettu 24.11.1970). Viimeksi Jämsänjokilaakson JHL 503 jäseneksi ovat liittyneet Kuhmoisten kunnan työntekijät ja viranhaltijat 381 (perustettu16.7.1965) vuoden 2011 alusta.
Kun tarkastelee yllä mainittujen osastojen perustamis-ajankohtia, niin voisi kysyä, minkä ikäinen JHL 503 osastona on tällä hetkellä. Osaston ikä lasketaan kuitenkin sen numeron mukaan ja siitä, koska yhdistys on kirjattu ensi kerran yhdistysrekisteriin. Osaston 503 ensirekisteröintipäivämäärä on 23.11.1971, joten osastomme täyttää tänä vuonna 47 vuotta.
Mietittäessä osastojen taipaleita alkuvuosikymmenillä niissä huomaa paljonkin samankaltaisuuksia. Osastojen perustaminen on tapahtunut työpaikoilla vallitsevien olosuhteiden ja tarpeiden mukaan. Neuvotteluja käytiin paikallisesti työnantajan kanssa ja niissä yritettiin saada korjauksia mm. alipalkkaisuuteen, työntekijämäärän vähyyteen sekä työaikaan. Neuvottelut olivat tuolloin usein vaikeita ja päätyivät jopa ratkaisemattomiksi. Liitolta saatiin kuitenkin jo tuolloin neuvotteluapua ratkaisuihin pääsemiseksi.
Osastojen perustamisen aikoihin liiton toimihenkilöistä oli mukana apujoukkoja. He antoivat neuvoja ja tukea tilikirjojen käytössä, rahaston hoidossa, jäsenkirjojen leimaamisessa sekä muissa rutiiniasioissa. Useissa osastoissa oli aktiivinen perusväki toimintaa pyörittämäs-sä ja hyvinkin moni toimi vuosikymmeniä toimihenkilö-tehtävissään. Ammattiryhmistä osastojen jäseninä olivat tuolloin mm. keittiöiden henkilökunta, osastoapulaiset, talonmiehet, koulujen siivoojat, kotipalvelun henkilökunta jne. Vuosikokoukset toimivat jäsenistön kanavana vaikuttaa asioihin.
70 luvulle tultaessa osastojen neuvotteluissa työnantajan kanssa käsiteltiin mm. jotta palkkojen ym. etuisuuksien saamista vastaamaan yleistä tasoa ja voimassa olevia työehtosopimuksia. Liiton toimitsijat vierailivat tuolloin vielä osastojen kokouksissa useamman kerran selvittäen myös jäsenistölle työ- ja virkaehtosopimusten työaika- ja palkka-asioita. Palkkausten kuntoon saattamisen jälkeen kiinnitettiin huomiota yksittäisten ammattiryhmien etujen ajamiseen. Neuvotteluja käytiin mm. koulusiivojien ja koulujen keittiöhenkilöstön työaikojen muuttamisesta ympärivuotiseksi, siivoojien pukurahoista ja talonmiesten palkoista. Työsuojelunäkökohdat, työpaikkademokratia sekä maailman tapahtumiin kantaaottaminen puhuttivat myös osastoissa. Ammattiosastoilla oli noihin aikoihin merkittävä rooli uudistusten toteuttajana sekä kehityksen eteenpäin viejänä.
70 luvulla osastoihin valittiin myös pääluottamusmiehiä sekä joitakin luottamusmiehiä. Jäsenmäärän kasvaessa katsottiin tarpeelliseksi laajentaa luottamusmiesverkostoa edustamaan myös eri ammattiryhmiä. Henkilökuntaneuvostoja ja yhteistyökomiteoita, tai miksi niitä nyt kutsutaankaan, perustettiin kunnissa. Henkilöstöllä oli edustus niissä ja niiden tarkoitus oli parantaa henkilöstön ja työnantajan välistä kanssakäymistä ja sopimista.
Koko 80 luku elettiin kasvun aikaa. Palkkoja korotettiin säännöllisesti ja kaikki tuntuikin menevän samoilla linjoilla hamaan tulevaisuuteen saakka. Ammattiosastojen toimintaan ei enää tunnettu vetoa ja tarvetta, joten osallistujien määrä väheni vuosikymmenen aikana huimasti. Ammattiosastojen toiminnassa suuntauduttiin perinteiseen edunvalvontatyöhön.
90 luvulle tullessa kuitenkin jouduttiin arvioimaan tilanteet uudelleen. Lama ja vaatimukset julkisen talouden leikkauksista kasvoivat. Työpaikkojen pysyvyys oli myös uhattuna. Jouduttiin tilanteeseen, jossa lähes jokaisesta työpaikasta, niiden lakkauttamisesta tai uusien perusta-misesta, neuvoteltiin työnantajan kanssa. Osastojen linjaus oli työpaikkojen säilyttäminen, palkkatason sekä muidenkin työehtojen säilyminen entisellään ja neuvottelut niistä olivat usein vaikeita. Valtakunnan tasolla tupo -neuvotteluissa päädyttiin 0 ratkaisuun 1993 ja seuraavina vuosina tehtiin liittokohtaisia sopimuksia. Myöhemmissä sopimuksissa, aina vuoteen 1998 saakka, neuvotteluissa pyrittiin talouden elpymiseen, työllisyyden parantamiseen sekä ostovoiman kasvuun.
Lakot ovat väistämättä kuuluneet edunvalvonnan piiriin, kun asioista ei ole päästy sopimukseen neuvottelu-pöydässä. Osastot ovat olleet tukemassa toisten liittojen lakkoja 70 ja 80 luvuilla. Oman ammattiyhdistyksen neuvotteluja on vauhditettu SAK:n liittojen päivän kestävillä yleislakoilla, joita myös on kutsuttu toiminta-päiviksi. Näin on toimittu vuosina 1984, 1986 ja 1992.
Lomautuksen jäsenistömme koki viimeisen kuntaliitoksen, Jämsä-Jämsänkoski, jälkeen vuonna 2009. Liitoksen myötä kuntatalouden esitettiin olevan huono ja tällä toimella pyrittiin sitä osittain saamaan kuntoon. Siitä voidaan olla monta mieltä, kuinka säästöissä onnistuttiin, sillä lomautuksen vaikutukset näkyvät varmasti vieläkin kaupungin henkilöstössä. Palautuminen raskaasta työrupeamasta vähäisellä työvoimalla vie aikaa sekä henkisesti että fyysisesti. Henkilöstösopimuksella, joka on paikallisesti sovittu, pyritään tällä hetkellä torjumaan lomautuksien raskaalle tielle joutuminen. Palkkaratkaisuissa myös paikalliset sopimiset ovat tulleet ilmeisesti jäädäkseen. Järjestelyerien jakamisperusteita on valtakunnallisissa neuvotteluissa linjattu mm. paikallisten palkkausepäkohtien korjaamiseen sekä palkkausjärjestelmien kehittämiseen. Viimeisten sopimusneuvottelujen jälkeen tulleiden järjestelyerien jakamisperusteita ovat olleet työn tuloksellisuus sekä tällä hetkellä teon alla olevien työn vaativuuksien arvioinnit. Näiden kautta tulevat palkan-korotukset koskevat koko henkilöstöä aina ylätasolta ammatti- ja peruspalvelutehtäviin saakka. Palkkaohjelma on sisältänyt myös tasa-arvoerän, jonka kautta kiinnitetään huomiota sopimusaloittain palkan suuruuteen nais-mies näkökulmasta sekä koulutustasojen mukaan. Määräaikaisten työsuhteiden käytön valvontaan on tullut myös lisää työkaluja työsopimuslain muutoksen kautta 2011.
Elämme tällä hetkellä jatkuvasti muuttuvassa ja kehittyvässä yhteiskunnassa. Kehityksen on tavallaan kuljettava eteenpäin, mutta se voi luoda myös tiettyä epävarmuutta. Muutoksia alueellamme ovat tuoneet myös useat kuntaliitokset ja niiden myötä myös osastojen fuusiot. Jämsänjokilaakson JHL:n jäsenmäärä on tällä hetkellä yli 700, joten taloudellinen tilanteemme on hyvä ja vakaa. Saammehan pääasiallisen tulomme jäsen-maksuista. Osastomme toiminta on pohjimmiltaan pysynyt samana kuin alussakin eli tärkeimpinä asioina ovat edelleen jäsenten työ- ja palkka-asioiden parantaminen sekä voimassa olevien sopimusten toteuttaminen ja valvominen. Paikalliset sopimukset ovat tulleet osaksi sopimus-toimintaa ja palkkarakenteen muutoksen myötä myös mm. työn vaativuuden arvioinnin tärkeys korostuu.
Edunvalvonta on osastomme tärkein tehtävä mutta myös työsuojelutoiminnan kehittäminen.Vapaa-ajantoiminta on kaikissa osastoissa ollut alusta lähtien myös tärkeää. Yhteisiä matkoja on tehty niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Varmasti matkoilta on jäänyt hauskoja ja mukavia muistoja jokaiselle. Niissä on tavattu niin vanhoja kuin uusiakin tuttavia. Jäsenet ovat myös vuosien myötä voineet ottaa osaa joko paikallisiin- tai liiton järjestämiin koulutuksiin. Molemmat toiminnat kuuluvat tänäkin päivänä tämän suuren osastomme toimintaan, tosin osallistujakato vaivaa osastoamme myös tällä saralla.
Osastollamme on lomanviettopaikka Länälä Koskenpään Pettämän rannalla. Jämsänkosken KTV:n osaston edustajat ostivat huutokaupalla entisen kunnanviraston 1300 mk:lla vuonna 1980. Edellisenä vuonna osastossa oli tehty päätös maa-alueen vuokraamisesta Koskenpäällä. Talkootyönä rakennus purettiin paikaltaan ja rakennettiin uudelleen. Valmistumiseen talkoolaiset käyttivät yli 4000 talkootyötuntia. Länälän viittä vaille valmiin päärakennuksen tupaantuliaisia vietettiin vuonna 1982. Myöhemmin tontille on rakennettu myös rantasauna sekä varastorakennus. Tänäkin päivänä Länälä tarjoaa jäsenille mahdollisuuden vapaa-ajanviettoon pientä vuokraa vastaan.