Voiko työtön säästää? - Nordnet Blogi
Tekstiä päivitetty 28.11.2016 (jutun ensimmäisessä kappaleessa puhuttiin virheellisesti toimeentulotuesta, piti olla työttömyyskorvauksista)
Pitkäjänteinen, kustannukset minimoiva säästäminen osakkeisiin, esimerkiksi indeksirahastojen avulla kannattaa. Pitkäjänteisyys on avain. Varmoja, edes todennäköisiä pikavoittoja ei ole. Siinä missä lyhytjänteisyys edustaa sattumanvaraisuutta, pitkäjänteisyys edustaa ennustettavaa kannattavuutta.
Lapsellasi on suurin hyöty korkoa korolle -ilmiöstä. Säästämällä esimerkiksi lapsilisästä 15 euroa kuukaudessa kustannustehokkaaseen osakeindeksirahastoon lastasi odottaa keskimäärin 166 000 euron potti eläkeiässä. Unohda monimutkaisuus. Yksinkertainen on paitsi helppoa, myös tehokasta. Helppous on puolestaan onnistumisen edellytys.
Useimmilla on elämänsä aikana vaiheita jolloin sentin venytys tekee erityisen tiukkaa. Säästäminen tuntuu silloin lähinnä utopialta. Silloin kannattaa luonnollisesti pitää taukoa. Oma ja läheisten suhteellinen hyvinvointi menee kaiken edelle. Mutta heti kun 15 euroa voi siirtää sivuun, siihen kannattaa ryhtyä. Saat siitä pitkässä juoksussa merkittävää vetoapua talouteesi.
Myös sukulaisia voi ohjeistaa säästämiseen. Hopealusikan kustannus kasvaa vuosien mittaan monikertaiseksi pesämunaksi.
Työttömyysturva on työttömille maksettavaa rahaa tämän toimeentuloa varten. Työttömyysturva on sosiaaliturvan osa. Työttömyysturvassa on olemassa kolme eri etuutta: ansiopäiväraha, peruspäiväraha ja työmarkkinatuki.
Jos olet ollut riittävän pitkään työttömyyskassan jäsen (esimerkiksi Yleinen työttömyyskassa, IAET, Julkisten ja hyvinvointialojen työttömyyskassa) ja täyttänyt jäsenenä ollessasi työssäoloehdon, voit saada ansiopäivärahaa omasta työttömyyskassasta. Ansiopäivärahan suuruus määräytyy työttömyyttä edeltäneen palkan perusteella (lisätietoja Työttömyyskassojen yhteisjärjestön sivuilta www.tyj.fi).
Kela voi puolestaan maksaa opintonsa päättäneelle työttömälle työnhakijalle peruspäivärahaa tai työmarkkinatukea. Työmarkkinatuki ja peruspäiväraha ovat samansuuruiset, mutta työmarkkinatuki on tarveharkintainen. Työmarkkinatuen määrään vaikuttavat paitsi omat tulosi myös vanhempiesi tulot, jos et ole täyttänyt työssäoloehtoa ja asut vanhempiesi taloudessa. Peruspäivärahaan vanhempien- tai pääomatulot eivät vaikuta.
Työttömyysturvan jälkeen voi vielä saada toimeentulotukea, joka on yhteiskunnan viimesijainen taloudellinen tuki. Toimeentulotukea on mahdollista saada vasta sitten kun kaikki muut oljenkorret on käytetty. Pääsääntöisesti kaikki omat sekä mahdollisen puolison ja mahdollisen samassa taloudessa elävän lapsen tulot sekä varallisuus on käytettävä tukea hakevan toimeentuloon ja elämiseen, ennen kuin voi saada toimeentulotukea.
Pääomatulot eivät vaikuta ansio- tai peruspäivärahaan
Palkansaajan työttömyyskassalta saatavaan ansiopäivärahan suuruuteen vaikuttavat vain ansiotulot. Näin ollen sijoituksista tai lahjana saatavat tulot eivät vaikuta ansiopäivärahan suuruuteen.
Yrittäjän päivärahaan vaikuttavat oman yrityksen tulot, jos tämä tekee työtä yrityksen eteen (pelkkä omistaminen ei tee yrittäjäksi). Näin ollen myös yrittäjällä jäävät sijoitustoimintaan liittyvät tulot huomioimatta – ellei yritys sitten harjoita sijoitustoimintaa.
Myöskään peruspäivärahaan pääomatulot – esimerkiksi talletusten korot, osinkotulot tai rahasto-osuuksista maksettava tuotto – eivät vaikuta.
Realisoituvat pääomatulot vaikuttavat työmarkkinatukeen
Työmarkkinatuen määrään vaikuttaa vuoden aikana realisoituneet pääomatulot. Jos esimerkiksi olet sijoittanut sijoitusrahaston tuotto-osuuksiin, missä rahastoon kertyvät osingot tai korkotuotto maksetaan euroissa ulos osuudenomistajille, tuotto otetaan tulona huomioon bruttomääräisesti.
Työmarkkinatukeen määrään vaikuttaa lisäksi se, onko työmarkkinatuen saaja huoltovelvollinen. Huoltovelvollisena henkilönä pidetään alle 18-vuotiaan lapsen huoltajaa. Huoltovelvollisina pidetään myös avio- tai avopuolisoita, joilla ei ole lapsia.
Huoltovelvollisen henkilön työmarkkinatuesta vähennetään 50 prosenttia siitä tulojen osasta, joka ylittää 1 044 euroa kuukaudessa. Tulorajaa korotetaan 130 eurolla kuukaudessa jokaisen huollettavan, alle 18-vuotiaan lapsen osalta. Perheettömältä henkilöltä vähennetään vastaavasti 75 prosenttia siitä tulojen osasta, joka ylittää 311 euroa kuukaudessa.
Eli jos esimerkiksi perheettömällä työmarkkinatuen saajalla on pääomatuloja 3 600 euroa vuodessa (300 euroa kuukaudessa), ne eivät vaikuta työmarkkinatuen määrään. Jos työmarkkinatuen saajalla lisäksi on vuokratuloja 200 euroa kuukaudessa, raja ylittyisi ja työmarkkinatuki pienenisi.
Huomaa kuitenkin, että tässä puhutaan koko ajan pankkitilillesi tulevasta, realisoituvasta tuotosta. Mikäli omistat sijoitusrahaston kasvuosuuksia, missä rahastoon kertyvä osinko tai korkotuotto sijoitetaan rahaston toimesta uudestaan rahaston pääomaan, työmarkkinatuki ei pienene.
Työmarkkinatuki ja lapselle säästäminen
Mikäli työmarkkinatuen saaja aloittaa säästämisen lapsensa nimissä (lapsella oma pankki ja säilytystili) ja vaikka näistä säästöistä syntyisi realisoituvaa (esimerkiksi osinko- tai korkotuottoa, vuokratuloa), se ei vaikuta vanhemman työmarkkinatukeen. Lapsen saamat tuotot eivät vaikuta tämän vanhemmalle maksettavaan työmarkkinatuen määrään.
Molemmilla huoltajilla on kuitenkin oikeus hoitaa lapsen raha-asioita. Käytännössä tämän pystyy kiertämään, mutta vain huoltajien myötävaikutuksella. Esimerkiksi lapselle avatun tilin salasanat voidaan luovuttaa lapsen asioista huolehtivalle henkilölle.
Tee päätös. Ellet aloita säästämistä, mikään ei muutu.
Pitkäjänteisessä säästämisessä kannattaa aina valita kasvu-osuudellinen sijoitusrahasto. Näin pääset pienemmällä vaivalla ja pienemmillä veroilla nopeammin vaurastumaan. Kasvu-osuudellinen rahastosijoitus ei myöskään vaikuta mihinkään Suomessa maksettavaan työttömyystuen kokoon.
Lähteet: lakimies, KELA; toiminnanjohtaja, Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö; KELAn www-sivut, TE-palveluiden www-sivut.
ansiopäiväraha ETF huoltaja ilmiö kasvuosuudet kela korkoa korolle lapselle säästäminen lapsilisä lapsilisät osakkeet peruspäiväraha pienet kulut pitkäjänteinen säästäminen sijoittaminen sijoitusrahastot TE-toimisto toimeentulotuki tuotto-osuudet työmarkkinatuki työtön vanhempi
Jos uskoo työllistyvän kannattaa säästää, mutta mikäli on jo pitkään ollut työtön ja/tai tulevaisuus on epävarmaa en säästäisi. Miksi? Koska tiputus sosiaalitoimiston luukulle ei ole kaukana, tulevat työttömyyskorvauksen muutokset ajavat myös entistä helpommin luukulle. Täytyy myös muistaa, että moni saa sekä esim. asumistukea, työttömyyspäivärahaa ja vielä muutaman kympin toimeentulotukea, jos rahaa jää käyttöön alle n.460e/kk asumistuesta ja työttömyyspäivärahasta. Sosiaalitoimiston myöntämä toimeentulotuki (joka siirtynee KELA:lle) on harkinnanvarainen ja sitä saadakseen ei saa olla omaisuutta, säästöjä tai muuta varallisuutta. Ei siis kannata kituuttaa entistä pienemmillä tuilla jatkossa, jotta joutuu ne käyttämään ennen kuin saa uutta tukea. Sijoituksesta ei siis hyödy kuin valtio,… Lue lisää >>
Muistutan vielä, että myös lasten säästöt tulee käyttää ennen toimeentulotuen saamista.
Kirjoituksen lähteiden mukaan tuo menee tekstissä kuvatulla tavalla.
Kyllä, säästäminen tosiaan voi onnistua mikäli onnistuu pitämään itsensä tekstissä mainittujen tukien piirissä ja ei saa näiden lisäksi toimeentulotukea. Kuten ensimmäisessä viestissäni kirjoitin on kuitenkin erittäin korkea riski tippua näiltä tuilta pois ja moni joutuu turvautumaan toimeentulotukeen ennen kuin edes tippuu.. Esim. Pekka saa työmarkkinatukea 32,80e/pv ja asuu vuokralla, jossa vuokra 500e/kk. Pekka saa tähän asumistukea n.328e/kk. Pekalle menee kuukaudessa myös mm. veteen 15e/kk ja sähköön 10e/kk. Pekan tulot ovat siis 328+32.80*20-verot. yht. 524.8e/kk yhteensä 852.8e/kk joten 852.8-500-15-10 = 327.80e jää käteen. Pekka on oikeutettu jo tällöin toimeentulotukeen, joka on n. 130e/kk lisää. On kannattavampaa ottaa 130e kuukaudessa kuin vähentää… Lue lisää >>
Laillinen hallinto tahtoo nykyisin selvittää kaiken omistuksemme omia tarkoituksiaan varten. Tavallisimmin varastaakseen sen itselleen, mutta toki näitä muitakin tarkoituksia. Kannattaisiko toimeentulotuelle tippumista odottavan hankkia fyysistä kultaa?
Työtön ei voi säästää julkisesti,tyynyn alle voi.Ja tarkoitan nimenomaan työtöntä,en projekti/pätkäluontoisesti työtä tekeviä jotka ovat sen aikaa työssä että saavat liitonkorvaukset nollattua/tarpeeksi suuriksi jotta voivat taas oleskella.Oikea työtön jos kerää vaikka senttejä säästöpossuun vie ne pankkiin,ja siellä on esim 10 euroa,se on hänelle tuloa vaikka on sen maksetuista tuista säästänyt.Että se siitä työttömän säästämisestä
Jos puhutaan toimeentulotuesta säästämisestä, niin ei pidä paikkaansa. Toimeentulotuesta voi säästää eikä noita voida laskea varallisuudeksi joita vaaditaan käyttämään. Asiasta on hallinto-oikeuden päätöskin olemassa johon asia perustuu http://www.finlex.fi/fi/oikeus/hao/2002/helsingin_hao20020317
Johannes on oikeassa, että työttömänä on toimeentulotuelle putoamisen mahdollisuus huomioitava. Tällöin rahastot ja osakkeet eivät ole turvassa. Oma asunto on. Sitä ei vaadita myymään. Samoin kunnon tukku fyysistä käteistä helpottaa elämää. Siihen ei tuenmyöntäjät pääse kiinni, jos rahat on nostettu pikkuhiljaa vuosien myötä automaatilla. Kokemusta on. Aina ei ole mennyt yhtä hyvin kuin nykyään. Ootkos Martin paljon ollut työttömänä?
Kyllä, työtön voi säästää. Ei kaikki, ei aina, mutta usein kyllä voi. Alkukappaleessa ollut lause ”voiko työtön säästää itselleen tai lapselleen ilman että toimeentulotukia leikataan?” oli vähän huono, kun tekstissä käsitellään nimenomaan työttömyyskorvauksia, ei toimeentulotukea. Tähänhän mm. Johannes kiinnitti huomionsa ja kritiikkinsä. Toimeentulotuki kun ihan järkevästi on tarkoitettu viimesijaiseksi tuloksi, ja sen myöntämiseen vaikuttaa kaikki perheen tulot ja varat (paitsi omaa asuntoa ei tarvitse myydä). Toimeentulotukea saaville työttömille siis tosiaan neuvona; säästä käteistä ja mahdollisuuksien mukaan maksa omaa asuntoa. Itse olen peruspäivärahalla oleva lapseton työtön, ja tuloni on siis n. 560 € nettona. Asumistukea ja toimeentulotukea en saisi, koska asumiskuluni… Lue lisää >>
Kiitos tarkennuksesta, korjattu on ja kappaleen verran lisää selkeyttämistä työttömyysturvan ja toimeentulotuen eroista.
”Molemmilla huoltajilla on kuitenkin oikeus hoitaa lapsen raha-asioita. Käytännössä tämän pystyy kiertämään, mutta vain huoltajien myötävaikutuksella. Esimerkiksi lapselle avatun tilin salasanat voidaan luovuttaa lapsen asioista huolehtivalle henkilölle.” Mitä tämä tarkoittaa?
Esimerkiksi eronneet vanhemmat ja yhteishuoltajuus. Silloin, kun yhteishuoltajuus ei toimi (mutta yksinhuoltoa on mahdotonta saada toisen kiusanteon takia, ja siihen kyllä keinoja löytyy…..), on hyvä, että lapsen asioita hoitavalla on ne pankkitunnukset, eikä molemmilla huoltajilla, etenkään käyttöoikeutta yksin, etenkin, jos on sellainen vanhempi, että ne rahat ”lainataan” sieltä tililtä…. Kaikissa pankeissa tämä ei onnistu, joissakin onnistuu siten, että isovanhempi avaa tilin ja toinen vanhempi/huoltaja käy allekirjoittamassa tilinavauksen ja lupaa ilmoittaa toiselle huoltajalle.
Valtion ei pidä maksaa mitään lisiä, mikäli ne päätyvät säästöön.
Pitääkö valtion (siis muiden ihmisten) maksaa sitten mitään lisiä (siis tulonsiirtoja), jos ne päätyvät ei-välttämättömään kulutukseen? Eli täytyykö minun maksaa jonkun puliukon kaljoja tai työttömän uutta ja isompaa televisiota sen enempää kuin opiskelijan säästöön rahanlaittoa?
Asumistukeenkin vaikuttaa myös melko pienet REALISOITUVAT pääomatulot(oliko 10€:n/ kk /120€/ v yli menevät otetaan tulona huomioon). Itse juuri tästäkin syystä sijoitan lähinnä rahastojen kasvuosuuksiin. Mutta kyllä: työtönkin(ja opiskelija) voi säästää/ sijoittaa, yllättävänkin isoihin summiin(tuhansiin euroihin tähän mennessä) pääsee, vaikka pienimmät kk- erät ovat olleet vain 10€. Pitkäjänteisyyttä ja tsemiä sijoittaja- säästäjille.
Kelan sivuilla on laskurit miten tuki muuttuu eri tilanteissa. Käytännössä lähes kaikki työttömät saavat asumistukea joka alkaa laskea kun pääomatuloja alkaa olla yli 22€/kk. Tämän vuoksi kaikenlainen sijoutustoiminta on tehty lähes mahdottomaksi työttömille. Ei mielestäni ole asianmukaista tai yhteiskunnankaan edun mukaista että näin suuri joukko pakotetaan elämään kädestä suuhun ilman mahdollisuutta parantaa asemaansa esim. sijoitustoiminnalla.
Parisuhteessa olevat monestikaan eivät saa asumistukea, jos toinen on edes kohtuullisesti palkatussa työssä. Tietysti vatii kohtuulliset asumismenot, joita esim. pääkaupunkiseudulla ei juuri ole. Ja jos on lapsia, niin helpommin ollaan asumistukeen oikeutettuja. Ja edelleen sijoitustoimintaa voi harjoittaa, kunhan on tietoinen REALISOITUVIEN potulojen vaikutuksesta tukiin. Harvoin tuet pienenevät euron jokaisesta ansaitusta potulo- eurosta. Tosin asumistuessa(kin) on portaita jossa esim. yksi potulo sentti tiputtaa atukea 10€, mutta nämä portaat voi ylittää/ ohittaa keräämällä pääomaa riittävästi esim. kasvuosuuksiin ja ottamalla potuloa ulos kun sitä pystyy ottamaan riittävästi ulos. Mutta lähtökohtaisesti työtönkin voi nostaa tulojaan sijoittamalla.
Iltalehden pääsiäisliitteessä loistava juttu säästämisestä ja vaurastumisen demokratiasta otsikolla "Haluatko miljonääriksi". Miten paljon sinun sitten pitäisi säästää tullaksesi miljonääriksi eläkeikään mennessä?