Lastenvalvojan palvelut | Valkeakosken kaupunki
Takaisin sivulle: Ero lapsiperheessä
Lastenvalvojalta saat apua isyys-, elatus-, huolto- ja tapaamissopimusasioihin.
Isä antaa tunnustuksen terveydenhoitajalle äidin läsnä ollessa. Vanhemmille kerrotaan isyyden oikeusvaikutukset, jotka molempien vanhempien tulee ymmärtää ja hyväksyä.
– Lapsi saa sukulaisuussuhteet isäänsä ja isänsä puolen sukuun perintöoikeuksineen
– Lapsi saa myös isän huoltajakseen
– Lapsella on oikeus tavata isäänsä, jos lapsi ja isä asuvat erillään
– Lapsella on oikeus saada elatusta isältään
– Lapselle voidaan antaa isän sukunimi
– Lapsi saa oikeuden mahdollisiin eläke- ja vakuutusetuuksiin isänsä osalta
Neuvolasta isyysasia siirtyy lastenvalvojalle ja sieltä edelleen maistraattiin vahvistettavaksi. Lapsen syntymän jälkeen ennalta tunnustettu isyys on mahdollista perua 30 vuorokauden kuluessa tekemällä kirjallinen ilmoitus lastenvalvojalle.
Synnyttäneen äidin naispuolisesta kumppanista (avioliitto, rekisteröity parisuhde tai avoliitto) ei tule automaattisesti lapsen vanhempaa lapsen syntyessä. Lapselle voidaan vahvistaa toinen vanhempi, kun pari on hankkinut lapsen yhdessä hedelmöityshoidon avulla, mihin kumpikin on antanut suostumuksensa. Äitiys voidaan tunnustaa, jos vanhemmilla on esittää asiasta hoitosuostumus ja hedelmöityshoitotodistus. Äitiyden vahvistamisen edellytyksenä on, ettei lapsen isyyttä ole todettu eikä sitä voida todeta tai vahvistaa.
Äitiys voidaan tunnustaa neuvolassa jo raskauden aikana, jos kaksi naista on hakenut yhdessä hedelmöityshoitoa 1.4.2019 jälkeen ja lapsi on syntynyt hoidon tuloksena.
Äitiytensä ennen lapsen syntymää neuvolassa tunnustaneesta tulee lapsen virallinen huoltaja lapsen synnyttäneen äidin ohella automaattisesti äitiyden vahvistamisen yhteydessä eikä erillistä asiakirjaa yhteishuollosta tarvita.
Ennen lapsen syntymää tunnustettu äitiys on mahdollista peruuttaa 30 päivän kuluessa lapsen syntymästä. Jos lapsen äitiyttä ei ole tunnustettu raskauden aikana, lastenvalvoja huolehtii äitiyden selvittämisestä lapsen syntymän jälkeen.
Äitiyden vahvistamisen myötä lapsen ja äitiytensä tunnustaneen välille syntyy oikeudellisesti pätevä sukulaisuussuhde. Äitiyden vahvistumisen jälkeen lapselle on mahdollista antaa kumman tahansa äidin tai heidän yhteinen sukunimi. Lapsella on äitiyden vahvistamisen jälkeen oikeus saada elatusta molemmilta vanhemmiltaan. Lisäksi lapsi saa perintöoikeuden vanhempiinsa. Jos vanhempi kuolee lapsen ollessa alaikäinen, on lapsella oikeus perhe-eläkkeeseen. Lapselle syntyy oikeus pitää yhteyttä ja tavata sitä vanhempaansa, jonka luona hän ei asu.
Yhteishuolto tarkoittaa sitä, että molemmat vanhemmat huolehtivat yhdessä lapsen hoidosta ja kasvatuksesta sekä päättävät lasta koskevista asioista. Huoltaja edustaa alaikäistä lasta, huoltajalla on tiedonsaantioikeus lapsen asioissa eri viranomaisilta ja huoltaja toimii myös alaikäisen edunvalvojana taloudellisissa asioissa. Kun lapsi syntyy avioliitossa, ovat molemmat vanhemmat yhdessä hänen huoltajiaan.
Jos isyys tai äitiys on tunnustettu odotusaikana neuvolassa tai lastenvalvojan luona 1.12.2019 jälkeen, tunnustajasta tulee automaattisesti lapsen yhteishuoltaja, kun vanhemmuus on vahvistettu. Erillistä yhteishuoltosopimusta ei tällöin tarvitse tehdä. Jos vanhemmuus tunnustetaan vasta lapsen syntymän jälkeen, lapsen synnyttänyt äiti on yksin lapsensa huoltaja. Vanhemmat voivat sopia lastenvalvojan luona huollosta myös lapsen syntymän jälkeen.
Huoltomuodolla ei ole vaikutusta kummankaan vanhemman verotukseen, sosiaaliturvaan eikä etuuksiin. Lapsen huoltomuodosta riippumatta lapsella on oikeus saada elatuksensa molemmilta vanhemmiltaan sekä oikeus tavata molempia vanhempiaan. Yhteishuolto ei merkitse lapsen menojen tasaamista puoliksi tai lapsen asumista puoliksi kummankin vanhemman luona.
Lapsen oikeus tavata molempia vanhempia
Lastenvalvojalla voidaan sopia myös lapsen ja vanhemman tapaamisista. Jos vanhemmat pääsevät sopimukseen lapsen tapaamisasioista ja sopimus on lapsen edun mukainen, lastenvalvoja vahvistaa sopimuksen. Vahvistettu sopimus on rinnastettavissa käräjäoikeuden antamaan päätökseen. Vanhemmat voivat sopia asioista myös keskenään suullisesti tai kirjallisesti. Tällainen sopimus ei kuitenkaan ole virallinen, täytäntöönpanokelpoinen sopimus.
Lapsen huollosta, asumisesta, tapaamisista ja elatuksesta sovittaessa sopijaosapuolia ovat lapsen vanhemmat. Lapsen huoltoon, asumiseen ja tapaamisoikeuteen liittyvissä asioissa sopimus voidaan painavista syistä tehdä myös vanhempien ja muun henkilön välillä. Lapsen asioista sovittaessa lähtökohtana on aina lapsen etu.
Elatusavun määrä riippuu lapsen elatuksen tarpeesta ja kummankin vanhemman maksukyvystä.
Elatusapu maksetaan joko kuukausittain etukäteen tai kertasuorituksena. Elatusapu on sidottu elinkustannusindeksiin ja sen määrää tarkistetaan vuosittain elinkustannusindeksin mukaan.
Jos lapsi asuu vuorotellen molempien vanhempien kanssa, lapsen elatuksen turvaamisessa on erilaisia vaihtoehtoja. Jos varsinaista elatusapua ei sovita suoritettavaksi, vanhempien olisi hyvä sopia esimerkiksi siitä, miten lapsilisä maksetaan ja jaetaan sekä lapselle hankittavien tavaroiden, kuten esimerkiksi polkupyörän tai harrastusvälineiden kustannusten jakamisesta.
Vahvistettua elatusapua voidaan myöhemmin muuttaa, jos lapsen tai vanhemman olosuhteet muuttuvat olennaisesti. Sopimuksen muutos lastenvalvojalla edellyttää molempien vanhempien suostumusta. Jos vanhemmat eivät pääse lastenvalvojan luona yksimielisyyteen elatusavusta, asian voi viedä oikeuden päätettäväksi, jolloin käräjäoikeus vahvistaa elatusavun määrän.
Elatusapu maksetaan joko kuukausittain etukäteen tai kertasuorituksena. Elatusapu on sidottu elinkustannusindeksiin ja sen määrää tarkistetaan vuosittain elinkustannusindeksin mukaan. Elatusavun maksajan on huolehdittavat itse indeksikorotuksen tekeminen elatusapumaksuun.
Ilmoita varatusta ajasta lapsen toiselle vanhemmalle ja varmista hänen saapumisensa tapaamiseen.
Keskustele toisen vanhemman kanssa asioista, joista olet tulossa lastenvalvojan tapaamiselle sopimaan. Selvitä myös lapsen mielipide sovittaviin asioihin lapsen ikätaso huomioon ottaen. Lapsen näkemyksen selvittäminen on pääsääntöisesti lapsen huoltajien tehtävä. Vanhempien tulee esittää lapsen näkemykset lastenvalvojalle vanhempien tapaamisella.
Ota mukaasi kaikki pyydetyt asiakirjat.
Halutessasi voit tutustua vanhemmuussuunnitelmaan ja tuoda sen mukanasi.
Viimeksi muokannut: Siren Tarja 6.3.2020 klo 14:51
ma-ke ja pe klo 11.00.-12.00
Salonkatu 24 (Tays Valkeakoski, B-ovi) huone 8.