LANGATTOMAN INTERNET-PUHELUPALVELUN TARJOAMINEN - PDF
Download "LANGATTOMAN INTERNET-PUHELUPALVELUN TARJOAMINEN"
1 LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Tietotekniikan osasto Tietoliikennetekniikan laitos LANGATTOMAN INTERNET-PUHELUPALVELUN TARJOAMINEN Työn tarkastajat: Työn ohjaaja: Dosentti Jouni Ikonen Diplomi-insinööri Ritva Partanen Dosentti Jouni Ikonen Savonlinnassa Tuomas Karhula Otavankatu 8 A , SAVONLINNA2 i Tiivistelmä Lappeenrannan teknillinen yliopisto Tietotekniikan osasto Tietoliikennetekniikan laitos Tuomas Karhula Langattoman Internet-puhelupalvelun tarjoaminen Diplomityö sivua, 9 kuvaa, 6 taulukkoa ja 6 liitettä Tarkastajat: Dosentti Jouni Ikonen Diplomi-insinööri Ritva Partanen Hakusanat: Keywords: Internet-puhelupalvelu, Voice over Internet Protocol, Voice over Wireless Local Area Networks, Voice over Wireless Internet Protocol, Session Initiation Protocol Langattomalla Internetpuhelupalvelulla tarkoitetaan Internet-puheluiden (Voice over Internet Protocol, VoIP) siirtoa langattoman tiedonsiirtoverkon ylitse. Tälläisia langattomia verkkoja voivat olla esimerkiksi langattomat lähiverkot, WiMAX-verkot tai 450 megahertsin (MHz) taajuusalueella toimivat tiedonsiirtoverkot. VoIP-yhteyden toiminta voidaan jakaa kolmeen eri toiminta-alueeseen: yhteydenmuodostusprotokollaan, äänen koodaukseen sekä siirtotiehen. Yhteydenmuodostusprotokollia ovat esimerkiksi SIP (Session Initiation Protocol) sekä H.323. Yhteydenmuodostusprotokollan tehtävänä on muodostaa yhteys käyttäjien välille sekä sopia yhteydessä käytettävistä ominaisuuksista. Äänen koodauksessa ääni pakataan paketteihin, joita lähetetään siirtotietä pitkin eri käyttäjien välillä. Normaalissa Internetpuheluyhteydessä siirtotienä käytetään langallisia siirtoteitä. Tässä työssä on keskitytty langattomiin siirtoteihin ja niiden tuomiin haasteisiin, kuten yhteyden luotettavuuteen ja laatuun, yhteyskapasiteetin riittävyyteen sekä siirtymiseen saman verkon eri tukiasemien sekä eri verkkojen välillä. Työssä rakennettiin yksinkertainen, mutta toimiva langaton Internetpuhelujärjestelmä sekä verrattiin sen ominaisuuksia normaaliin Internetpuhelujärjestelmään. Järjestelmää koekäytettiin oikeassa toimintatilanteessa varsinaisen puhelinjärjestelmän rinnalla tavallisessa toimistoympäristössä. Testaustulosten ja käyttäjäkokemusten perusteella on periaatteessa mahdollista rakentaa yksinkertainen langaton Internetpuhelujärjestelmä ja käyttää sitä puhelupalveluiden tarjoamiseen. Palvelun tarjoaminen vaatii kuitenkin vielä tiettyjen viestintäviraston määräysten täyttämistä ennen tuotantokäyttöön ottamista.3 ii Abstract Lappeenranta University of Technology Department of Information Technology Communications Engineering Tuomas Karhula Voice over Wireless Internet Protocol - service Thesis for the Degree of Master of Science in Technology pages, 9 pictures, 6 tables and 6 appendices Examiners: Jouni Ikonen, Adjunct Professor Ritva Partanen, Master of Science Keywords: Voice over Internet Protocol, Voice over Local Area Networks, Voice over Internet Protocol, Session Initiation Protocol Voice over Wireless Internet Protocol (VoWLAN) means a service, where a Voice over Internet Protocol (VoIP) phone service is offered over a wireless data network. The networks can be wireless local area networks, WiMAX networks or data networks working in 450 MHz frequency. A VoIP session can be divided into three different areas: a communications protocol, a voice coding and a transfer protocol. A communications protocol can be for example SIP (Session Initiation Protocol) or H.323. A communications protocol is responsible for creating a connection between users and negotiating which services are used in the session between the users. In voice coding voice is packed into packets which are then sent over the transmission path. Usually VoIP sessions use only wired communication. In this thesis one concentrates on wireless communications and challenges they cause. The challenges in wireless VoIP are the reliability and quality of the connection, capacity of the connection, handover between stations and roaming between different networks. One aspect of this work was to build a simple and fully working wireless VoIP test system and to compare its features to a normal VoIP-system. The system was used in a real office environment alongside the main phone system. According to the results and user experiences it is possible to build a simple and fully functional VoWLAN system to offer VoWLAN services to the clients. Some important regulations need to be filled before the service can be fully produced.4 iii ALKUSANAT Olen tehnyt diplomityöni projektipäällikkönä Savonlinnan Puhelin Oy:ssä Savonlinnassa. Työ on tehty palvelunkehitysprojektina Savonlinnan Puhelin Oy:n toimeksiannosta. Esitän täten kiitokseni työni tarkastajille Jouni Ikoselle sekä Ritva Partaselle, joka toimi projektin toimeenpanijana. Kiitän projektiin osallistunutta projektiryhmää, joka osallistui erityisesti fyysisen järjestelmän rakentamiseen. Kiitän myös kollegoitani Savonlinnan Puhelin Oy:ssä vastaamisesta lukuisiin kysymyksiini sekä erityisesti Eero Luotoa rakentavista kommenteista sekä syvällisistä teknisistä tiedoista puhelin- ja IP-tekniikkaan liittyvissä asioissa. Lisäksi esitän kiitokseni perheelleni avusta koko opiskelun ajalta sekä vaimolleni Sannalle saamastani taustatuesta ja muotoseikkoihin puuttumisesta työn kirjoitusvaiheessa. Savonlinnassa Tuomas Karhula Otavankatu 8 A SAVONLINNA puh:5 1 SISÄLLYSLUETTELO KÄYTETYT LYHENTEET JOHDANTO VOICE OVER INTERNET PROTOCOL VoIP-tekniikka Yhteydenmuodostusprotokollat Session Initiation Protocol H SIP:n ja H.323:n erot VoIP Tietoturva VoIP verrattuna analogiseen puhelinjärjestelmään VOICE OVER LOCAL AREA NETWORKS VoWLAN verkkojen kapasiteetti Verkkovierailu WLAN- ja GSM-verkkojen välillä Nykyiset VoWIP-ratkaisut SIP-pohjaiset ratkaisut H.323-pohjaiset ratkaisut: Cisco-Nokia - järjestelmä Skype/Skype Business Unlicenced Mobile Access LANGATTOMAT TIEDONSIIRTOVERKOT Langattomat lähiverkot Kolmannen sukupolven matkapuhelinverkot Digita laajakaistaverkko Worldwide Interoperability for Microwave Access Langattomien verkkojen tietoturva Langattomien verkkojen soveltuvuus VoWIP - liikenteeseen VOICE OVER INTERNET PROTOCOL-PALVELUIDEN TARJOAMINEN LANGATTOMISSA VERKOISSA VoWIPin käytön hyödyt asiakkaille VoWIPin käytön ongelmat VoWLAN-vaatimukset mobiileille päätelaitteille VoWIP-järjestelmän käyttöönotto- ja ylläpitokustannukset VoWIP-palvelun tarjoaminen palveluntarjoajan näkökulmasta VOICE OVER WIRELESS LOCAL AREA NETWORK-TESTIJÄRJESTELMÄ Testausjärjestelmään valitut komponentit Päätelaitteet WLAN VoWIP Palvelimet Järjestelmän fyysinen rakenne Langaton verkko Langattoman verkon hallinta... 686 VoIP-järjestelmä Testaustoimenpiteet Testitulokset SIP-puheluiden kulkeminen Päätelaitteet ja asiakasohjelmistot VoIP-palvelinohjelmistot Langattoman verkon toiminta Käyttäjätestaus Käyttäjätunnusten määrittely Käyttäjätestauksen tulokset Testijärjestelmän havaitut ongelmakohdat JOHTOPÄÄTÖKSET LÄHDELUETTELO LIITTEET Liite 1: Taulukko yleisimmistä H.323:ssa käytettävistä protokollista Liite 2: Taulukko H.323-protokollaversioiden ja SIP-protokollan vertailusta Liite 3: Taulukko IEEE standardiperheen versioista Liite 4: Taulukko mahdollisista testijärjestelmän mobiileista päätelaitteista Liite 5: Taulukko SIP-yhteyksien testauksen tuloksista Liite 6: Taulukko muista testatuista VoIP-palveluista7 3 KÄYTETYT LYHENTEET 1,2,3G 3GPP AES AMPS B-ISDN CCMP CUCM CUCME Ensimmäisen, toisen ja kolmannen sukupolven matkapuhelinverkot 3 rd Generation Partnership Project. 3GPP kehittää standardeja ja teknisiä dokumentteja GSM-verkkoon liittyvissä tekniikoissa. Advanced Encrytion Standard. Tietotekniikassa käytetty lohkosalausmenetelmä. American Mobile Phone System. Ensimmäisen sukupolven Amerikkalainen matkapuhelinjärjestlmä. Broadband Integrated Services Digital Network. ISDN:stä kehitetty versio synkroniseen ja asynkroniseen tiedonsiirtoon puhelinverkossa. Counter Mode with Cipher Block Chaining Message Authentication Code Protocol i standardiin kuuluva tietoturvatäydennys perinteiseen WEP-salaukseen. Cisco Unified Communications Manager. Cisco:n VoIP-järjestelmä < käyttäjälle Cisco Unified Communications Manager Express. Cisco:n VoIPjärjestelmä <240 käyttäjälle. DCF Distributed Coordination Function. MAC-kerroksen tekniikka standardin mukaisissa langattomissa lähiverkoissa jota käytetään tukiasemissa oikean lähetyshetken tarkistamiseen. DNS DSL DSSS ENUM EWSD FDD FHSS Flash-OFDM GHz GSM HSDPA HTTP Domain Name System. Internetin nimipalvelujärjestelmä, jossa verkkotunnukset muutetaan IP-numeroiksi. Digital Subscriber Line. Laajakaistapalveluiden tarjoamiseen käytettävät olemassa olevia puhelinlinjoja hyväksikäyttävät tekniikat. Direct Sequence Spread Spectrum. Suorasekventointi: radiosignaalin modulaatiomenetelmä jossa lähetettävä data jaetaan pieniin osiin ja lähetetään koko taajuusalueella yhtenä signaalina. Telephone Number Mapping. Kansainvälisessä muodossa olevan puhelinnumeron muuttaminen DNS-muotoiseksi. Elektronisches WählSystem Digital. Siemensin valmistama puhelinkeskusjärjestelmä. Frequency division duplex. Tekniikka, jossa langattoman tukiaseman lähetettävä ja vastaanotettava signaali sijaitsevat eri taajuuksilla. Frequency Hopping Spread Spectrum. Taajuushyppely: radiosignaalin modulaatiomenetelmä jossa lähetettävää dataa lähetetään vuorotellen eri taajuusalueilla. Fast Low-latency Access with Seamless Handoff Orthogonal Frequency Division Multiplexing. OFDM:stä kehitetty modulaatiotekniikka, jota käytetään mm. langattomassa laajakaistaverkossa. Gigahertsi. Global System for Mobile communications. Eurooppalainen digitaalinen standardi matkapuhelinverkkoja varten. High-Speed Downlink Packet access. 3G-matkapuhelinverkkoihin kehitetty tekniikka nopeuttamaan tiedon siirtoa. HyperText Transfer Protocol. Protokolla jota käytetään Internetpalvelimien ja selainten välisessä liikenteessä välittämään tiedostoja.8 4 IEEE IP IPSec ISDN ITU-T kbps LAN LEAP LLC MAC Mbps MHz MSDU NAT NMT OFDM PCF PDA PSTN RADIUS RTP SCCP SDP SIP SSL SPY Institute of Electrical and Electronics Engineers perustettu kansainvälinen järjestö, jonka tehtävänä on kehittää standardeja tieto- ja sähkötekniikan alalla. Internet Protocol. TCP/IP-protokollan verkkokerros. Yhdistämätön pakettienvälitys-protokolla. Internet Protocol Security. Verkkokerroksen tietoturvaprotokolla. Integrated Services Digital Network. Piirikytkentäinen puhelinverkkojärjestelmä äänen ja datan siirtämiseksi puhelinverkkoja pitkin. International Telecommunication Union Standardization Sector. Kansainvälinen organisaatio, joka suosittelee ja ratifioi tietoliikennetekniikan standardeja. kilobits per second. Kilobittiä sekunnissa. Yksi tavu on kahdeksan bittiä. Local Area Network. Lähiverkko. Lightweight Extensible Authentication Protocol. Ciscon kehittämä käyttäjien tunnistusprotokolla. Logical Link Control. LLC-protokolla vastaa kuitatun/ei kuitatun datan välityksestä, kommunikaatiolinkeistä sekä kehysliikenteen hallinnasta. Media Access Control. MAC. Määrittelee topologia- riippumattomat pääsynhallinta protokollan IEEE:n Local Area Networks määrittelyssä. Megabits per second. Megabittiä sekunnissa. Megahertsi. MAC Service Data Unit. Se osa dataa joka saadaan LLC:ltä, joka sijaitsee MAC-kerroksen yläpuolella protokollapinossa. Network Address Translation. IP-osoitteen muuttaminen yhteyden kulkiessa reitittimen tai palomuurin lävitse. Nordic Mobile Telephone. Ensimmäisen sukupolven pohjoismainen matkapuhelinjärjestelmä. Orthogonal frequency-division multiplexing. DMT-Modulointi: perustuu datan lähettämiseen yhtä aikaa tosiaan häiritsemättömillä taajuuskanavilla. Point Coordination Function. MAC-kerroksen tekniikka langattomissa lähiverkoissa joka käyttää keskitettyä hallintaa synkronista datalähetystä tukeakseen. Personal Digital Assistant. Kämmentietokone. Public Switched Telephone Network. Perinteinen kytkinpohjainen puhelinverkko. Remote Authentication Dial In User Service. Protokolla käyttäjän tunnistamiseen, valtuuttamiseen ja käytön seurantaan. Real-time Transport Protocol. Reaaliaikaisen datan, kuten äänen ja kuvan välittämiseen tarkoitettu Internet-standardin protokolla. Skinny Client Control Protocol. Ciscon päätelaiteohjelmisto VoIPpäätelaitteille. Session Description Protocol. SIP:ssä käytettävä protokolla yhteyden yksityiskohtien kuvaamiseen. Session Initation Protocol. SIP:iä käytetään kommunikaatioistuntojen määrittelyssä Internetin ylitse. Secure Socket Layer. Sovelluskerroksen salausprotokolla jolla voidaan suojata esimerkiksi Internet-sovellusten liikenne IP-verkkojen ylitse. Savonlinnan Puhelin Oy9 5 TLS UDP UMA URI VoIP VoWLAN VLAN VPN WCDMA WEP WPA WiMAX WLAN Transport Layer Security. Tiedonsiirron turvaamiseen ja käyttäjien tunnistamiseen dataverkon ylitse käytetty tekniikka. User Datagram Protocol. IP-verkkojen päälle rakennettu protokolla pakettien lähettämiseen. Unlicenced Mobile Access. GSM-verkon laajentamiseksi langattomiin lähiverkkoihin kehitetty tekniikka. Uniform Resource Identifier. Tietyn resurssin yksilöllinen tunnus (kuten sähköpostiosoite). Voice over Internet Protocol. Äänen välittäminen IP:n ylitse Voice over Wireless Local Area Networks. Äänen välittäminen langattomien lähiverkkojen ylitse. Virtual Local Area Networks. Virtuaalinen lähiverkko jonka avulla voidaan esimerkiksi hallita käyttäjien oikeuksia. Virtual Private Network. Tietoliikenneprotokollan päälle muodostettava salattu tunneli suojattua tiedonsiirtoa varten. Wideband Code Division Multiple Access. UMTS verkoissa käytettävä radiorajapinta ja modulointitekniikka. Wired Equivalent Privacy standardin mukaisten langattomien verkkojen perinteinen salausmenetelmä. WiFi Protected Access. WEP-salausta kehittyneempi standardin mukaisten langattomien verkkojen salausmenetelmä. Worldwide Interoperability for Microwave Access. Suomessa 3,5 Ghz taajuusalueella toimiva langaton laajakaistatekniikka. Wireless Local Area Network. Langaton lähiverkko.10 6 1. JOHDANTO Suomessa Internet-puheluilla tarkoitetaan yleensä Voice over Internet Protocol (VoIP)- tekniikalla soitettuja puheluita kahden tai useamman päätelaitteen välillä. Tämän työn tarkoituksena on tutustua langattomiin Internet-puhelupalvelutekniikoihin (Voice over Wireless Local Area Networks, VoWLAN) ja miettiä niiden käyttöä palveluntarjoajan näkökulmasta. Tässä työssä on tutkittu erilaisten VoWLAN-tekniikoiden soveltumista kaupalliseen käyttöön ja niiden käyttövaatimuksia ja rajoituksia palveluoperaattorin kannalta. Samalla on kartoitettu hieman muita palveluita, joita olisi mahdollisuus tarjota langattomassa ympäristössä joko yritys- tai yksityispuolella, sekä näiden palveluiden mahdollisuuksia, haasteita sekä vaatimuksia. VoWLAN-yhteyttä on aikaisemminkin käytetty paljon, kun päätelaitteena on ollut kannettava tietokone, mutta VoWLANominaisuuden tuominen mobiileihin päätelaitteisiin voi osoittautua haasteeksi, ja siksi työssä on keskitytty mobiileihin päätelaitteisiin ja niihin liittyviin ratkaisuihin. Nykypäivän matkapuhelimista löytyvät ominaisuudet, kuten WLAN ja kolmannen sukupolven matkapuhelinyhteydet mahdollistavat tämän ainakin teoriassa. Mikäli matkapuhelinten ääniliikenne siirretään kokonaisuudessaan kulkemaan Internet Protocol-verkon ylitse, voi tekniikka levitessään muuttaa hyvinkin radikaalisti perinteisten matkapuhelinoperaattoreiden maailmaa. Jotta VoWLAN-järjestelmä yleistyisi, on sen tarjottava jotain sellaista, jota ei nykyisillä puhelinjärjestelmillä voida toteuttaa. Tällaisia mahdollisuuksia olisi esimerkiksi yhden päätelaitteen käyttö, yhden numeron periaate sekä VoIP-palveluiden tuominen matkapuhelimeen. Myös käytön helppous ja toimintavarmuus ovat niitä asioita, joihin tässä työssä kiinnitetään huomiota. Tämän työn tukena on toiminut Savonlinnan Puhelin Oy:n asettama projektiryhmä, jonka päällikkönä työn tekijä on toiminut. Työn käytännönvaiheessa tehdyt päätökset perustuvat projektiryhmän suosituksiin ja päätöksiin, jotka ovat viime kädessä projektipäällikön eli työn kirjoittajan hyväksymiä.11 7 Työn tavoite ja rajaus Tässä työssä tutustutaan aluksi VoIP ja VoWLAN-tekniikoiden teoriaan. Tämän jälkeen esitellään palveluntarjoamistarkoituksessa merkittäviä teknisiä ratkaisuja ja valitaan niistä lupaavimmat testijärjestelmää varten. Työn lopussa esitellyssä testausjärjestelmässä on pyritty luomaan toimiva VoWLAN-kokonaisuus ja testaamaan sen toimintaa järjestelmän oikeassa käyttöympäristössä eli toimisto-olosuhteissa. Työssä ei niinkään kiinnitetä huomiota langattomien verkkojen rakentamisen suunnittelun ongelmiin tai tarkempiin tekniikoihin, vaan pyritään löytämään tämän hetken tekniikalla toteutettu järkevä ratkaisu, jolla Internetpuhelupalvelua voidaan mahdollisesti tarjota loppukäyttäjille.12 8 2. VOICE OVER INTERNET PROTOCOL Voice over Internet Protocol (VoIP) tarkoittaa lyhyesti Internet - verkon ylitse tapahtuvaa ääniliikennettä. VoIP:ssa äänisignaali muutetaan koodauksen avulla datapaketeiksi, jotka lähetetään sitten yksityisen tai julkisen IP - verkon ylitse vastaanottajalle, jossa paketit puretaan koodauksen avulla kuultavaksi ääneksi. VoIP - liikennöinti tapahtuu yleensä UDP (User Datagram Packet)-tyyppisenä [Goo02], jolloin vastaanottajan ei tarvitse ilmoittaa vastaanotetuksi jokaista pakettia, jonka lähettäjä lähettää, kuten TCP/IP-liikenteessä yleensä tapahtuu. Edellä mainitusta syystä TCP/IP-liikenne ei soveltuisi äänen välittämiseen kovinkaan hyvin ja johtaisi viiveeseen puheessa; TCP/IP-liikenteessä vastaanottaja kuittaa jokaisen vastaanottamansa paketin ja lähettäjä lähettää uudestaan ne paketit, jotka eivät saapuneet vastaanottajalle. Upkar Varshey et al. mukaan ensimmäinen kaupallinen VoIP palvelu tarjottiin vuonna 1995 Vocaltec-yrityksen toimesta [Var02]. Palvelu vaati että molemmilla yhteyden osapuolilla oli käytettävissään tietokone sekä Internet-yhteys. Vocaltecin palvelun kautta ei päässyt kuitenkaan käsiksi normaaliin puhelinverkkoon, vaan se oli tarkoitettu kahden tietokoneen välillä tapahtuvaan puhelinyhteyteen. Nykyään laajakaistayhteydet ovat yleistyneet kattamaan lähes jokaisen yrityksen ja yksityisen henkilön, sillä 90% yli 10 hengen yrityksissä Suomessa omisti laajakaistaisen Internet-yhteyden vuonna 2006 [Til06a]. Niinpä on odotettavissa, että VoIP:stä tulee varteenotettava vaihtoehto normaalille puhelinyhteydelle. Kun Tilastokeskuksen [Til06b] mukaan myös yksityisistä Internetin käyttäjistä Suomessa keväällä % käytti Internetiä VoIP - puheluiden soittamiseen, loppuvuodesta 2006 Viestintäviraston tekemän tutkimuksen mukaan jo 20 % Internetin käyttäjistä käytti säännöllisesti hyväkseen VoIP-palveluita [Vie06a]. Nämä luvut osoittavat selkeää kasvua jo puolen vuoden sisällä, joten voidaan olettaa, että kasvu tulee jatkumaan tulevaisuudessakin. Tärkeä syy VoIP-tekniikan leviämiseen on sen aikaansaamat kustannussäästöt varsinkin kansainvälisillä yrityksillä, kun kaukopuhelut mannerten ja maiden välillä ovat perinteisesti olleet kalliita [Dal99].13 9 2.1 VoIP-tekniikka VoIP-paketin muodostaminen tapahtuu siten, että käyttäjän ääni muutetaan digitaalisen muotoon ja pakataan datapakettiin käyttäen tiettyä koodausta. Käytettävän koodauksen tuottama ääninäyte paketoidaan datapakettiin, joka lähetetään eteenpäin verkossa. Paketoinnista aiheutuu paketointiviive, joka vaihtelee käytettävän koodauksen mukaan. Paketointiviive tarkoittaa tässä sitä, miten pitkä osa äänestä sijoitetaan kuhunkin datapakettiin. Ennen lähettämistä pakettiin liitetään RTP (Real time Transport Protocol), UDP (User Datagram Protocol), IP (Internet Protocol), LLC (Logical Link Control) ja MAC (Media Access Control)-otsikot (headers). Kuten osittain myös pakettipohjaisessa tietoliikenteessä, VoIP-liikenteessä on tärkeää, etteivät viiveet pakettien välityksessä muodostu liian suuriksi. ITU-T:n (International Telecommunication Union Standardization Sector) suositus [ITU G.114] on, että puheliikenteessä alle 150 millisekunnin viiveet ovat hyväksyttäviä suurimmassa osassa käyttäjäsovelluksia millisekuntia on hyväksyttävä kansainvälisiin yhteyksiin ja yli 400 millisekunnin viive ei ole hyväksyttävissä muutoin kuin tietyissä poikkeustapauksissa. Toinen VoIP-yhteyden laatua arvioiva suure on niin sanottu jitter-arvo, joka kertoo pakettien saapumisen välisen ajan vaihtelun suuruuden. Mitä suurempi jitter-arvo on, sitä huonommin verkon laitteet pystyvät käsittelemään paketteja. Varsinkin koodauksen ja paketoinnin viiveen merkitys kasvaa siirrettäessä puhetta IPverkossa. VoIP - paketin suunnittelussa pitää päättää tasapaino koodauksen tehokkuuden (paketin hyötykuorma/paketin todellinen koko) ja paketoinnin nopeuden välillä [Goo02]: IPv4:ssa RTP/UDP/IP - tietoliikennepaketin otsikon koko on 40 tavua. Hyötykuorman ollessa 40 tavua tämä tarkoittaisi 50 % hyötykuormatehokkuutta. Koodauksen ollessa 64 kb/s 40 tavun paketin täyttäminen vie 5 millisekuntia, mutta 8 kb/s nopeudella melkein 40 millisekuntia. Mitä pienempi datavirta, sitä monimutkaisempaa koodausta käytetään ja sitä useampi paketti lähetetään liikenteeseen. Tämä pienentää pakettien välistä viivettä, mutta aiheuttaa lisää kuormaa reitittimille ja päätelaitteille. Taulukossa 1 on esitetty yleisimpien alhaisten siirtonopeuksien verkoissa käytettävien äänikoodaustekniikoiden vaikutus datapaketin kokoon ja niiden tarvitsema kaistamäärä. Taulukon ensimmäisessä sarakkeessa on käytettävä koodaustekniikka. Toisessa14 10 sarakkeessa on pelkän koodauksen aiheuttama datavirran nopeus ilmaistuna kilobittiä sekunnissa (kbps), eli kuinka paljon pelkkä ääni vaatii kaistanleveyttä. Kolmannessa sarakkeessa on MAC - palveludatayksiön koko (MSDU, MAC Service Data Unit), kun pakettiin on lisätty RTP/UDP/IP/LLC-otsikot. Tällöin paketti koostuu 20 tai 30 millisekunnin osasta puhetta ja RTP/UDP/IP/LLC otsikosta. Neljännessä sarakkeessa on datavirran koko RTP/UDP/IP/LLC-otsikoiden lisäyksen jälkeen. Taulukossa on esitetty datan määrä käytettäessä kahta yleisintä paketointiviivettä, 20 ja 30 millisekuntia. Taulukosta voi helposti nähdä, kuinka paljon koodauksen valinta vaikuttaa datapaketin ja datavirran kokoon, kuinka iso osa paketista on datakuormaa ja kuinka iso osa pelkkää otsikkoa. Taulukko on tehty mukaillen Ajay Bakren dokumenttia VoWLAN arkkitehtuurista [Bak06]. Taulukko 1 Äänen koodausmenetelmän vaikutus datapaketin ja datavirran kokoon Käytettävä koodaus Käytettävän Yksittäisen koodauksen datapaketin koko Keskimääräinen datavirran nopeus nopeus (kbps) tavuina otsikoiden lisäämisen jälkeen (kbps) otsikoiden lisäämisen jälkeen 20 ms 30 ms 20 ms 30 ms G G G G G ,8 G.729A ,2 20,8 G , ,2 VoIP - arkkitehtuuri sisältää monia eri komponentteja. Ensimmäiseksi tarvitaan viestitysprotokolla ääniyhteysistunnon muodostamiseksi käyttäjien välille. Istunnon muodostamisen jälkeen käytetään siirtoprotokollaa lähettämään datapaketit ja hakemiston hallintaprotokollaa reititys- ja kytkentätietojen välittämiseksi puhelun käyttäjien välille [Var02]. Kuten normaalissa puhelinyhteydessä, myös VoIP:ssa pitää muodostaa yhteys käyttäjien välille, ja niinpä yksi tärkeimmistä osista VoIP-yhteyttä on viestitysprotokolla.15 Yhteydenmuodostusprotokollat Yhteydenmuodostusprotokollilla tarkoitetaan tässä kappaleessa tietoliikenneprotokollaa, mikä vastaa yhteyden luomisesta, ominaisuuksien vaihtamisesta sekä konferenssi-istunnon kontrollista [Sch98]. Tässä kappaleessa on esitelty kaksi VoIP-liikenteessä yleistä tietoliikenneprotokollaa, Session Initiation Protocol (SIP) sekä H.323. Perustoiminnaltaan molemmat protokollat ovat samanlaisia, ja niitä käytetään samaan asiaan, mutta itse protokollien rakenteeseen ja toimintojen toteutukseen liittyy huomattaviakin eroja Session Initiation Protocol IETF:n Request For Comments määrittelee Session Initiation Protokollan seuraavalla tavalla [RFC 3261]: SIP on sovelluskerroksen hallintaprotokolla yhden tai useamman osallistujan istuntojen luomiseen, muokkaamiseen ja lopettamiseen. Näihin istuntoihin kuuluu mm. VoIP - puhelut, multimedian jakaminen sekä multimediakonferenssit. SIP - kutsut istuntojen luomiseksi sisältävät kuvauksen, joka sallii istuntoon osallistuvien päättää käytettävistä mediatyypeistä. SIP käyttää välityspalvelimia pyyntöjen reititykseen käyttäjän nykyiseen sijaintiin, tunnistamiseen sekä lupaan käyttää palveluita, toteuttaa käyttäjän puhelun reitityspolitiikat ja tarjota ominaisuudet käyttäjälle. SIP tarjoaa myös rekisteröitymisominaisuuden, joka mahdollistaa käyttäjien sijainnin latauksen välityspalvelimelle. SIP toimii useiden eri siirtoprotokollien päällä. SIP- osoite SIP URI (Uniform Resource Identifier) on sähköpostiosoitteen näköinen ja pitää sisällään käyttäjänimen ja isäntäkoneen (host) nimen. Osoite voisi olla mallia jossa lut.fi olisi käyttäjän SIP- palveluntarjoajan verkkoalueen (domain) nimi. SIP tarjoaa myös salatun URI:n, SIPS URI:n muotoa joka takaa suojatun ja salatun yhteyden SIP - viesteille soittajalta vastaanottajan verkkoalueelle. SIP:ssa viestien ei istunnon aloittamisen jälkeen tarvitse kulkea välityspalvelimen kautta, vaan ne voivat kulkea suoraan käyttäjien välillä. Käyttäjä voi olla yhteydessä Internetiin mistä tahansa, sillä SIP - välityspalvelimet välittävät hänelle tulevat viestit sijainnista riippumatta.16 12 Kuva 1 Yksinkertaistettu kaavio Session Initiation Protokollan yhteyden muodostamisesta. Kuvassa 1 on esitetty SIP-yhteydenmuodostuksen yksinkertaistettu kaavio. Henkilö A lähettää yhteyspyynnön (1) henkilön B SIP-osoitteeseen, kuten vaikka Koska henkilölle B on rekisteröity kolme eri puhelinta, esimerkiksi työpaikan kiinteä linja, kodin kiinteä linja ja matkapuhelin, välittää SIP-välityspalvelin pyynnön jokaiseen päätelaitteeseen. Henkilö B ei tällä kertaa ole kotona, ja vastaa matkapuhelimestaan lähettäen samalla yhteyden hyväksymisen A:lle (2). Tämän jälkeen henkilöt A ja B voivat viestiä suoraa päätelaitteiden välillä ilman että viestien tarvitsee kulkea välityspalvelimen kautta (3). Jo ensimmäisessä viestissään A ilmoittaa ne yhteystavat, joita hänellä on käytössä. Kun B vastaa A:n yhteyspyyntöön ilmoittaa hän samalla ne yhteystavat, joita hänen päätelaitteensa tukee. RFC - määritelmän mukaisesti SIP perustuu kaltaiseen pyyntö/vastausvuorovaikutusmalliin. Jokainen transaktio koostuu pyynnöstä, joka aiheuttaa jonkin toiminnon palvelimella ja ainakin yhden vastausviestin. Transaktion otsikkokentät ovat nimettyjä attribuutteja, jotka välittävät tarvittavaa tietoa viestistä. Alla on esimerkkinä INVITE- viestin mahdollinen sisältö:17 13 INVITE SIP/2.0 Via: SIP/2.0/UDP tuomas.pc.lut.fi;branch=z5ghjahty76fcu Max-Forwards: 70 To: Brian From: Tuomas Call-ID: CSeq: INVITE Allow: INVITE, ACK, CANCEL, OPTIONS, BYE, REFER, NOTIFY, MESSAGE Contact: Content-Type: application/sdp Content-Length: 142 Viestin ensimmäinen rivi kertoo kutsun nimen (INVITE = kutsu). Tämän jälkeen on lista otsikkokentistä; Via kertoo osoitteen johon vastauksia odotetaan. To sisältää vastaanottajan nimen ja SIP-osoitteen, From kertoo kutsujan nimen ja SIP- osoitteen, Call-ID sisältää puhelun oman tunnistusnumeron, joka luodaan satunnaisesti soittajan IP - osoitteen perusteella, CSeq sisältää kokonaisluvun ja kutsun nimen, Allow kertoo tuetut komennot, Contact kertoo SIP- osoitteen suoraan lähettäjän luokse, Max- Forwards kertoo välitysmäärän, kuinka monta kertaa viestiä saa maksimissaan välittää eteenpäin, Content-Type kuvaa viestikenttää (ei näkyvissä) ja Content-Length sisältää viestin rungon bittimääräisen koon. Tunnettu ongelma SIP-protokollan käytössä on sen toiminta NAT-muunnoksen lävitse. NAT-muunnos muuttaa päätelaitteen IP-osoitteen, ja tällöin SIP-paketit, jotka on osoitettu tietylle IP-osoitteelle, eivät välttämättä löydä perille estäen näin SIP-yhteyden muodostuksen [Spa07]. Toimiakseen NAT-muunnoksen ylitse SIP-protokolla tarvitsee ulkopuolista apua joko NAT-muunnoksen tekevältä laitteelta tai yhteyden muodostavilta asiakaspääteohjelmistoilta H.323 H.323 on International Telecommunication Unionin suositus kuvaamaan päätelaitteita ja muita laitteita, jotka tuottavat multimediakommunikaatiota pakettipohjaisten verkkojen ylitse [ITU H.323]. H.323-laitteet voivat tarjota reaaliaikaista ääntä, videota ja/tai datakommunikaatiota.18 14 Alun perin H.323 oli tarkoitettu vain videopuhelustandardiksi. H.323-päätelaite voi olla integroituna osaksi tietokonetta tai reititintä, tai se voi toimia myös itsenäisen laitteena. Äänen tarjoaminen on määrityksen mukaan pakollista, mutta videon ja datan tarjoaminen on valinnaista. Mikäli näin kuitenkin tehdään, yhtenäinen toimintatapa on säilytettävä jotta kaikki päätelaitteet jotka tukevat kyseisiä ominaisuuksia voivat toimia keskenään. H laitteita voidaan käyttää pisteestä pisteeseen-liikenteessä, monipisteliittymänä (multipoint) tai levitettynä (broadcast). Määrityksessä myös kuvataan H laitteet, joista VoIP:lle tärkeitä ovat päätelaitteet (Teminals), portit (Gateways) sekä portinvartijat (Gatekeepers). Rakenteeltaan H.323 koostuu ryhmästä erilaisia protokollia, jotka ovat vastuussa datan koodauksesta, purkamisesta, äänen ja kuvan pakkaamisesta, puhelun ohjaamisesta ja hallinnasta sekä ominaisuuksien vaihtamisesta. Liitteessä 1 on esitetty tärkeimmät protokollat joita H.323:ssa yleensä käytetään hyväksi. Portin tehtävänä on kääntää protokolla ja muuttaa media H päätelaitteen ja ei-h päätelaitteen välille. H päätelaitteeseen kuuluu systeeminhallintaosa, joka järjestää H päätelaitteen toiminnan H ja H määritelmien kanssa. H muuntaa välitetyn äänen ja kontrollikäskyt viesteiksi, muuntaa saaduista viesteistä äänen sekä hoitaa virheiden käsittelyn. Portinvartijan tehtävänä on pääsyn hallinta sekä osoitteenmuutostehtävät; esimerkiksi muuttaa puhelinnumero siirto-osoitteeksi tarvittaessa. Suorassa yhteydessä päätelaitteiden välillä portinvartija osallistuu yhteyden muodostukseen, mutta tämän jälkeen se ei puutu yhteyden hallintaan. H.323-tietoturvasta vastaa H standardi. Siihen kuuluu käyttäjän tunnistaminen, integroiminen, yksityisyyden varmistaminen sekä valheellisen kieltäytymisen tunnistaminen. Yksityisyyttä varmistetaan salaamalla ja purkamalla datavirta siten, että vaikka dataa tarkasteltaisiin, ei yhteyttä silti voitaisi kuunnella. Kuvassa 2 on esitetty ITU-T:n määritysdokumentin mukaisesti H päätelaitteen rakenne ja sen käyttämät muut G. ja H.-määritykset. Kuvassa näkyy eri laiterajapinnat, video ja äänikoodausyksiköt, telemaattiset laitteet, H kerros, järjestelmän kontrollifunktiot sekä rajapinta pakettikytkentäiseen verkkoon. Kaikki muut osat, paitsi videokoodaus- ja käyttäjän datalaitteet, ovat pakollisia jokaisessa H määritelmän mukaisessa päätelaitteessa. Kuvassa näkyvä vastaanottavan väylän viive tarkoittaa äänen19 15 synkronoivaa osiota esimerkiksi videokuvan kanssa. Kuva on tehty mukaillen ITU-T:n määrityksessa ollutta kuvaa [ITU H.323]. Kuva 2 ITU-T:n määrityksen mukainen kaavio H terminaalin toiminnasta SIP:n ja H.323:n erot Vaikka SIP:a ja H.323:a käytetään hyvin pitkälti samoissa sovelluksissa toteuttamaan samoja toimintoja, ovat ne rakenteeltaan ja toiminnaltaan hyvinkin erilaisia. SIP:n ja H.323:n keskinäisistä eroista kertovat Schultzrinne ja Rosenberg dokumentissaan kattavasti [Sch98]: Kompleksisuus: H.323 on verrattain monimutkainen protokolla. Sen perusmääritykset vievät yli 700 sivua, ja samalla H.323:ssa on satoja erilaisia elementtejä. SIP:n määritys vie 128 sivua, ja siinä on vain 37 otsikkoa (headers). H.323 käyttää viesteissään binäärimuotoa, kun SIP:n viestit kulkevat aina tekstimuodossa helpottaen niiden käsittelyä ja ymmärtämistä. Lisäksi H.323:ssa on20 16 useita mahdollisuuksia suorittaa jokin tehtävä, ja kaikkia tapoja varten on erilainen suositus. Lista tärkeimmistä määrityksissä on liitteessä 1. Laajennettavuus: Laajennettavuus on yksi tärkeimmistä ominaisuuksista puhuttaessa VoIP-protokollasta. Kun SIP - päätelaitteet kommunikoivat, vaihtavat ne keskenään ominaisuuslistoja, joiden mukaan kommunikointi järjestetään. Jos jokin toiminto ei ole molempien tukema, ei sitä oteta käyttöön. Uusien ominaisuuksien luettelo löytyy keskitetystä palvelimesta, jolloin periaatteessa kuka tahansa voi nimetä uusia ominaisuuksia tarvittaessa. Otsikoiden selväkielinen kuvaus helpottaa kehittäjien työtä ja vähentää kehitykseen tarvittavaa dokumentaatiota. H.323:ssa on paikka ei-standardoidulle arvolle, jota tosin voi hyödyntää vain sovelluksen sen hetkinen kehittäjä omassa sovelluksessaan. Lisäksi H.323:ssa uudet ominaisuudet pitää aina rekisteröidä ja standardoida käyttöön. Joustavuuden vuoksi SIP tarjoaa mahdollisuuden kolmansien osapuolten ohjelmistojen käyttöön puheluiden hallinnassa. Myös modulaarisuus on tärkeä osa laajennettavuutta: vertailtavista protokollista SIP on suhteellisen modulaarinen. SIP:iin voi lisätä ominaisuuksia muokkaamatta kuitenkaan itse SIP:n toiminnallisuutta. H.323:ssa yhden toiminnallisuuden kuvaamiseen käytetään vertikaalisesti integroituja protokollia (katso Kuva 2). Skaalautuvuus: koska H.323 suunniteltiin aluksi toimimaan yksittäisessä lähiverkossa, on tästä aiheutunut skaalautuvuusongelmia, kun verkkoalueita on ollut paljon tai osoiteoperaatiot ovat olleet monimutkaisia. SIP:n skaalautuvuus perustuu sen käyttämään silmukantunnistusalgoritmiin. Molemmat protokollat tarvitsevat laajempaan toimintaan välityspalvelimia. Erona tässäkin on se, että SIP toimii sekä TCP (Transmission Control Protocol) että UDP (User Datagram Protocol) päällä, joten yhteyden muodostamisen jälkeen SIP - välityspalvelimet voivat poistua kokonaan päätelaitteiden välistä. H.323 vaatii portinvartijan puhelun ylläpitämiseksi koko puhelun keston ajan. Tämä aiheuttaa jossain määrin ongelmia erityisesti välityspalvelimen prosessointitehon kanssa, jos yhtäaikaisia yhteyksien määrä on suuri. Palvelut: H.323 ja SIP tarjoavat keskenään samanlaisia palveluita. Palveluiden vertaaminen keskenään on vaikeaa, sillä niitä lisätään jatkuvasti molempiin protokolliin. Näytä lisää
S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Piirikytkentäinen evoluutio Annukka Kiiski Verkon topologia Kuvaa verkon rakenteen Fyysinen vs looginen topologia Tähti asema keskitin Perustopologioita Kahdenvälinen Lisätiedot Luennon sisältö. Protokolla eli yhteyskäytäntö (1) Verkon topologia
S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Piirikytkentäinen evoluutio Annukka Kiiski annukka.kiiski@tkk.fi Luennon sisältö Verkon topologia eli rakenne Protokolla eli yhteyskäytäntö Protokollapino Yhteystyypit Lisätiedot Tällä kerralla esitellään. Uutuudet. Reaaliaikainen tiedonsiirto. Äänen ja videon siirto. Session Initiation Protocol (SIP) IP-puhelin
Tällä kerralla esitellään Uutuudet Tosiaikapalvelut Liikkuvuus Voice over IP Palvelunlaatu Mobile IP Ad Hoc -verkot Äänen ja videon siirto Ääni muutetaan digitaaliseen muotoon Säännöllisin väliajoin otetut Lisätiedot Teknisiä käsitteitä, lyhenteitä ja määritelmiä
Teknisiä käsitteitä, lyhenteitä ja määritelmiä Yleistä Asuinkiinteistön monipalveluverkko Asuinkiinteistön viestintäverkko, joka välittää suuren joukon palveluja, on avoin palveluille ja teleyritysten Lisätiedot IP-pohjaisen puheratkaisun käyttöönotto vaihdeverkossa
S-38.310 Tietoverkkotekniikan diplomityöseminaari IP-pohjaisen puheratkaisun käyttöönotto vaihdeverkossa Diplomityön tekijä: Valvoja: Professori Raimo Kantola Ohjaaja: DI Sari Lehtonen Suorituspaikka: Lisätiedot Älypuhelinverkkojen 5G. Otto Reinikainen & Hermanni Rautiainen
Älypuhelinverkkojen 5G Otto Reinikainen & Hermanni Rautiainen Johdanto [1][2] Viimeisen 30 vuoden aikana mobiiliverkkojen markkinaosuus on kasvanut merkittävästi Langattomia laitteita on joillain alueilla Lisätiedot Sisäilmaston mittaus hyödyntää langatonta anturiteknologiaa:
Ismo Grönvall/Timo/TUTA 0353064 Tehtävä 5: Sisäilmaston mittaus hyödyntää langatonta anturiteknologiaa: Ihmiset viettävät huomattavan osan (>90 %) ajasta sisätiloissa. Sisäilmaston laatu on tästä syystä Lisätiedot 1. Tietokoneverkot ja Internet. 1. 1.Tietokoneesta tietoverkkoon. Keskuskone ja päätteet (=>-80-luvun alku) Keskuskone ja oheislaitteet
S 38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Pakettikytkentäiset verkot Kertausta: Verkkojen OSI kerrosmalli Sovelluskerros Esitystapakerros Istuntokerros Kuljetuskerros Verkkokerros Linkkikerros Fyysinen Lisätiedot Turvallinen etäkäyttö Aaltoyliopistossa
Turvallinen etäkäyttö Aaltoyliopistossa Diplomityöseminaari Ville Pursiainen Aalto-yliopiston tietotekniikkapalvelut Valvoja: Prof Patric Östergård, Ohjaajat: DI Jari Kotomäki, DI Tommi Saranpää 7.10.2016 Lisätiedot LYHYEN KANTAMAN LANGATTOMAT SIIRTOTAVAT
Last update : 05.09.2012 LYHYEN KANTAMAN LANGATTOMAT SIIRTOTAVAT H. Honkanen Lyhyen matkan langattoman siirron tarkoitus on siirtää tietoa ( = dataa ) lähietäisyydellä ( alle 1m 50m ) Siirtotekniikoita Lisätiedot Neljännen sukupolven mobiiliverkon tietoturvakartoitus Operaattorin näkökulma
Neljännen sukupolven mobiiliverkon tietoturvakartoitus Operaattorin näkökulma Riku-Antti Oinonen Toimeksiantaja: Ukkoverkot Oy Valvoja: Prof Jukka Manner, Ohjaaja: DI Kari Lehtinen 4.10.2016 Esitelmän Lisätiedot Videoneuvottelu. Johdanto. Järjestelmät. Telepresensce. Laitteisto. Ryhmäneuvottelut
Videoneuvottelu Johdanto Johdanto Standardit Tuotteet Internet-puhelut Videoneuvottelua voidaan käyttää + Audio-visuaalinen kommunikointi + Dokumenttien jakaminen: teksti, taulukot ja kuvat Useita etuja Lisätiedot mikä sen merkitys on liikkuvalle ammattilaiselle?
artikkeli WWAN-verkko WWAN-verkko: mikä sen merkitys on liikkuvalle ammattilaiselle? Nopeiden, saumattomien yhteyksien merkitys minkä tahansa yrityksen menestykseen sekä liikkuvan ammattilaisen tehokkuuteen Lisätiedot Kaikki analogiset järjestelmät digitaalisiksi ja verkkokäyttöisiksi - jo tänään Kustannustekkuutta ja joustavuutta työskentelyyn
Kaikki analogiset järjestelmät digitaalisiksi ja verkkokäyttöisiksi - jo tänään Kustannustekkuutta ja joustavuutta työskentelyyn Terveydenhuollon 29. ATK-päivät Jyväskylä 25-27.5.2003 Verkostoitumisen Lisätiedot OSI ja Protokollapino
TCP/IP OSI ja Protokollapino OSI: Open Systems Interconnection OSI Malli TCP/IP hierarkia Protokollat 7 Sovelluskerros 6 Esitystapakerros Sovellus 5 Istuntokerros 4 Kuljetuskerros 3 Verkkokerros Linkkikerros Lisätiedot 1 NETIKKA PUHENETTI -PALVELUIDEN KÄYTTÖÖNOTTO-OHJE...2. 2 Palvelut...4. 3 Käyttö...5. 4 Yleisimmät ongelmat...11. 5 Yhteystietoja...
1 (13) 1 -PALVELUIDEN KÄYTTÖÖNOTTO-OHJE...2 1.1 Yleistä...2 1.2 Siirtyminen perinteisestä lankaliittymästä VoIP-palvelun käyttäjäksi...2 1.3 Paletti...2 1.4 NAT...2 1.5 FAX- ja muut erikoislaitteet...3 Lisätiedot Retiisi Reaaliaikaiset Internet- palvelut ja SIP
Retiisi Reaaliaikaiset Internet- palvelut ja SIP Cisco CallManager ja SER Kirjoittajat: Mika Mustikkamäki TYT/Wirlab Jouni Vuorela TYT/Wirlab Kuvaus: CallManagerin SIP-ominaisuudet ja SER-yhteys Tiedostonimi: Lisätiedot Vaatimusmäärittely Ohjelma-ajanvälitys komponentti
Teknillinen korkeakoulu 51 Vaatimusmäärittely Ohjelma-ajanvälitys komponentti Versio Päiväys Tekijä Kuvaus 0.1 21.11.01 Oskari Pirttikoski Ensimmäinen versio 0.2 27.11.01 Oskari Pirttikoski Lisätty termit Lisätiedot TIVE Rovaniemi @450-laajakaista 3.10.2008
TIVE Rovaniemi @450-laajakaista 3.10.2008 1 Agenda 1. Laajakaista mobiiliksi 2. @450 on paras mobiililaajakaista ammattikäyttöön 3. @450 on kattavin mobiililaajakaista yksityiskäyttöön 4. Palvelu- ja verkko-operaattorin Lisätiedot Kotitalouksien kiinteät internet - liittymät. Tero Karttunen Oy Mikrolog Ltd
Kotitalouksien kiinteät internet - liittymät Tero Karttunen Oy Mikrolog Ltd Kotitalouden internet - toivelista! Edulliset käyttökustannukset! Helppo, edullinen käyttöönotto! Kiinteä internet-yhteys! Toimiva! Lisätiedot Pertti Pennanen DOKUMENTTI 1 (5) EDUPOLI ICTPro1 29.10.2013
Virtualisointi Pertti Pennanen DOKUMENTTI 1 (5) SISÄLLYSLUETTELO Virtualisointi... 2 Virtualisointiohjelmia... 2 Virtualisointitapoja... 2 Verkkovirtualisointi... 2 Pertti Pennanen DOKUMENTTI 2 (5) Virtualisointi Lisätiedot Liikkuvuudenhallinta Mobile IP versio 6 - protokollalla
Liikkuvuudenhallinta Mobile IP versio 6 - protokollalla Mikko Merger Valvoja: Professori Jorma Jormakka Ohjaaja: TkL Markus Peuhkuri TKK/Tietoverkkolaboratorio 1 Sisällysluettelo Tavoitteet IEEE 802.11 Lisätiedot Langaton linkki. Langaton verkko. Tietoliikenteen perusteet. Sisältö. Linkkikerros. Langattoman verkon komponentit. Langattoman linkin ominaisuuksia
Tietoliikenteen perusteet Langaton linkki Kurose, Ross: Ch 6.1, 6.2, 6.3 (ei: 6.2.1, 6.3.4 ja 6.3.5) Tietoliikenteen perusteet /2009/ Liisa Marttinen 1 Langattoman verkon komponentit Tukiasema LAN-yhteys Lisätiedot Tietoliikenteen perusteet. Langaton linkki
Tietoliikenteen perusteet Langaton linkki Kurose, Ross: Ch 6.1, 6.2, 6.3 (ei:6.2.1, 6.3.4 ja 6.3.5) Tietoliikenteen perusteet /2007/ Liisa Marttinen 1 Sisältö Langattoman linkin ominaisuudet Lnagattoman Lisätiedot Kuljetus- ja sovelluskerroksen tietoturvaratkaisut. Transport Layer Security (TLS) TLS:n suojaama sähköposti
Kuljetus- ja sovelluskerroksen tietoturvaratkaisut Transport Layer Security (TLS) ja Secure Shell (SSH) TLS Internet 1 2 Transport Layer Security (TLS) Sopii monenlaisille sovellusprotokollille, esim HTTP Lisätiedot Siltojen haitat. Yleisesti edut selvästi suuremmat kuin haitat 2/19/2003 79. Kytkin (switch) Erittäin suorituskykyisiä, moniporttisia siltoja
Siltojen haitat sillat puskuroivat ja aiheuttavat viivettä ei vuonsäätelyä => sillan kapasiteetti voi ylittyä kehysrakenteen muuttaminen => virheitä jää havaitsematta Yleisesti edut selvästi suuremmat Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Laajakaistaliittymä... 2. 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3. 2.1 Päätelaite... 3. 2.2 Nopeus...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Laajakaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 IP- osoitteet... 3 3 TOIMITUS Lisätiedot WELHO ADSL -LAAJAKAISTAPALVELUIDEN PALVELUKUVAUS KULUTTAJA-ASIAKKAILLE (alkaen 24.8.2010)
WELHO ADSL -LAAJAKAISTAPALVELUIDEN PALVELUKUVAUS KULUTTAJA-ASIAKKAILLE (alkaen 24.8.2010) WELHO-LAAJAKAISTAPALVELUIDEN PALVELUKUVAUS KULUTTAJA-ASIAKKAILLE (alkaen 19.5.2010) 2 (3) WELHO-LAAJAKAISTAPALVELUIDEN Lisätiedot Kuva maailmasta Pakettiverkot (Luento 1)
DPI (DEEP PACKET INSPECTION) By Sami Lehtinen ESITYKSEN SISÄLTÖ DPI:n määritelmä käyttökohteet tietoturva ja riskit kuinka suojautua DPI:ltä tulevaisuuden näkymät DPI Deep Packet Inspection (kutsutaan Lisätiedot Directory Information Tree
IP-osoite / Host taulu, jossa neljä 8 bit lukua esim. 192.168.0.10/24, unix, linux, windows windows\system32\drivers\etc DNS (Domain Name System), muuttaa verkkotunnuksen IPosoitteeksi. X.500 perustuu Lisätiedot Tietoliikenteen perusteet. Langaton linkki. Kurose, Ross: Ch 6.1, 6.2, 6.3. (ei: 6.2.1, 6.3.4 ja 6.3.5)
Tietoliikenteen perusteet Langaton linkki Kurose, Ross: Ch 6.1, 6.2, 6.3 (ei: 6.2.1, 6.3.4 ja 6.3.5) Tietoliikenteen perusteet /2008/ Liisa Marttinen 1 Sisältö Langattoman linkin ominaisuudet Langattoman Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Verkkoturvapalvelu... 2. 1.1.1 Verkkoturvapalvelun edut... 2. 1.2 Palvelun perusominaisuudet... 2
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Verkkoturvapalvelu... 2 1.1.1 Verkkoturvapalvelun edut... 2 1.2 Palvelun perusominaisuudet... 2 1.2.1 Suodatettava liikenne... 3 1.3 Palvelun rajoitukset... Lisätiedot Mikä on internet, miten se toimii? Mauri Heinonen
Mikä on internet, miten se toimii? Mauri Heinonen Mikä on Internet? Verkkojen verkko Muodostettu liittämällä lukuisia aliverkkoja suuremmaksi verkoksi Sivustojen tekemiseen käytetään kuvauskielta HTML Lisätiedot TW- EAV510 ketjutustoiminto (WDS): Kaksi TW- EAV510 laitetta
TW- EAV510 ketjutustoiminto (WDS): Kaksi TW- EAV510 laitetta WDS- VERKON RAKENTAMINEN OSA 1: JOHDANTO WDS- tekniikalla voidaan jatkaa langatonta verkkoa käyttämällä tukiasemia siltana, jolloin verkkoa Lisätiedot Pertti Pennanen OSI 1 (4) EDUPOLI ICTPro1 29.10.2013
Protokollat Pertti Pennanen OSI 1 (4) SISÄLLYSLUETTELO Protokollat... 1 OSI-mallin kerrokset ovat... 2 Fyysinen kerros (Ethernet) hubi, toistin... 2 Siirtoyhteyskerros (Ethernet) silta, kytkin... 2 Verkkokerros Lisätiedot HP Networking. Martti Saramies, HP Networking, myynti
HP Networking Martti Saramies, HP Networking, myynti Puheenaiheet Oikeaoppinen 802.1x pääsynvalvontaratkaisu Edistyksellistä vikasietoisuutta kytkinverkkoon Puheenaiheet Oikeaoppinen 802.1x pääsynvalvontaratkaisu Lisätiedot Langattoman kotiverkon mahdollisuudet
Langattoman kotiverkon mahdollisuudet Tietoisku 5.4.2016 mikko.kaariainen@opisto.hel.fi Lataa tietoiskun materiaali netistä, kirjoita osoite selaimen osoitelokeroon: opi.opisto.hel.fi/mikko Tietoverkot Lisätiedot @450-laajakaista kylien tietoliikenneratkaisuna Kokonaisvaltainen kyläsuunnittelu seminaari 23.4.2009 Pori. Anne Suomi, Digita Oy
@450-laajakaista kylien tietoliikenneratkaisuna Kokonaisvaltainen kyläsuunnittelu seminaari 23.4.2009 Pori Anne Suomi, Digita Oy Agenda 1. Laajakaista mobiiliksi 2. Kylien laajakaistayhteydet valtioneuvoston Lisätiedot Tietokone. Tietokone ja ylläpito. Tietokone. Tietokone. Tietokone. Tietokone
ja ylläpito computer = laskija koostuu osista tulostuslaite näyttö, tulostin syöttölaite hiiri, näppäimistö tallennuslaite levy (keskusyksikössä) Keskusyksikkö suoritin prosessori emolevy muisti levy Suoritin Lisätiedot Verkottunut suunnittelu
Tietoverkkojen turvallisuus Tuomas Aura T-110.2100 Johdatus tietoliikenteeseen kevät 2012 Luennon sisältö 1. Palomuurit ja rajavalvonta NAT palomuurina Tilaton, tilallinen ja sovellustason palomuuri Virtuaaliverkkoyhteys Lisätiedot Tietojärjestelmien yhteensovittaminen turvallisesti älykkäisiin koneisiin
Tietojärjestelmien yhteensovittaminen turvallisesti älykkäisiin koneisiin Tampereen teknillinen yliopisto 28.1.2010 Jouni Vuorensivu Remion Ltd. www.remion.com jouni.vuorensivu@remion.com Jouni Vuorensivu Lisätiedot Linux palomuurina (iptables) sekä squid-proxy
Linux palomuurina (iptables) sekä squid-proxy Linux-järjestelmät Winai Prathumwong TI10HJ 06.11.2012 2 Iptables (Netfilter) Johdanto Iptables on Linux-kernelin sisäänrakennetun palomuurin, Netfilter:in Lisätiedot Tekninen Tuki. Access Point asennusohje
Access Point asennusohje Langattoman signaalin kantoaluetta on kätevä laajentaa Access Pointia ja ns. siltausta käyttämällä. Access Pointin pohjassa on WAN MAC Address (MAC osoite). Kirjoita tämä ylös Lisätiedot Viestinnän tulevaisuus
Viestinnän tulevaisuus Teknologia, asema ja mahdollisuudet Uhat ja turvallisuus Timo Lehtimäki Johtaja Viestintävirasto Viestintäverkot ja -palvelut nyt ja huomenna Käyttäjä Liityntäverkot xdsl Cable WiMAX Lisätiedot Pilvi 9.0. Arkkitehtuuri. Esimerkki arkkitehtuurit
SISÄLMYSLUETTELO QUO VADIS?... 9 1. TELETOIMIALA...11 1.1 Teleala yritystoimintana...11 1.2 Telealan kehitys...14 1.2.1 Suomen erikoinen toimintamalli...16 1.2.2 Puhelinlaitosten talous...16 1.2.3 Automatisointi Lisätiedot DNA LAAJAKAISTA TUOTEKUVAUS
TIEDOTE 1 (5) DNA LAAJAKAISTA TUOTEKUVAUS Kohderyhmä dna Laajakaista soveltuu yksittäisen PC:n liikennöimiseen internetiin. Tyypillisin käyttäjäryhmä yksityistaloudet. Pääasiallinen käyttötarkoitus Yksityishenkilön Lisätiedot DVB- ja internet-palvelut saman vastaanottimen kautta
DVB- ja internet-palvelut saman vastaanottimen kautta Timo Santi 8.11.2012 Termiviidakko Epäviralliset tulkinnat Termi OTT (Over The Top) Connected TV IPTV Internet TV Web TV Cord Cutters Tulkinta Internetin Lisätiedot Tietoliikenteen trendit
Tietoliikenteen trendit 7.4.2008 Tommi Rinnemaa Market-Visio Oy Mistä murroksessa on kyse? Tietoliikennekehityksen tausta Toimittajakentän muutos Suurimmat sudenkuopat 2005 Konvergenssi etenee Toimittajayritysten Lisätiedot Määräys TUNNISTAMISTIETOJEN TALLENNUSVELVOLLISUUDESTA. Annettu Helsingissä xx päivänä yykuuta 2007
1 (5) Määräys TUNNISTAMISTIETOJEN TALLENNUSVELVOLLISUUDESTA Annettu Helsingissä xx päivänä yykuuta 2007 Viestintävirasto on määrännyt xx päivänä xxkuuta 2007 annetun sähköisen viestinnän tietosuojalain Lisätiedot INTERNET-yhteydet E L E C T R O N I C C O N T R O L S & S E N S O R S
INTERNET-yhteydet IP-osoite IP-osoitteen tarkoituksena on yksilöidä laite verkossa. Ip-osoite atk-verkoissa on sama kuin puhelinverkossa puhelinnumero Osoite on muotoa xxx.xxx.xxx.xxx(esim. 192.168.0.1) Lisätiedot Palvelukuvaus Datatalkkari 19.5.2016 LOUNEA DATATALKKARI PALVELUKUVAUS. www.lounea.fi
Palvelukuvaus Datatalkkari 19.5.2016 1 LOUNEA DATATALKKARI PALVELUKUVAUS 2 Sisällysluettelo 1. YLEISKUVAUS... 3 2. PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1. Käyttöönotto ja opastus... 3 2.2. Huolto ja asennus... 3 Lisätiedot Tampereen ammattikorkeakoulu Tietotekniikan koulutusohjelma Tietoliikenne ja verkot suuntautumisvaihtoehto
WLAN Ville Leppänen Opinnäytetyö Joulukuu 2013 Tietotekniikan koulutusohjelma Tietoliikenne ja verkot suuntautumisvaihtoehto Tampereen ammattikorkeakoulu TIIVISTELMÄ Tampereen ammattikorkeakoulu Tietotekniikan Lisätiedot AKKREDITOITU TESTAUSLABORATORIO ACCREDITED TESTING LABORATORY
T297/A01/2016 Liite 1 / Appendix 1 Sivu / Page 1(7) AKKREDITOITU TESTAUSLABORATORIO ACCREDITED TESTING LABORATORY NOKIA SOLUTIONS AND NETWORKS OY, TYPE APPROVAL Tunnus Code Laboratorio Laboratory Osoite Lisätiedot Vapaat ja langattomat näkökulmat tulevaisuuteen
Helia Metropolialueen vapaat langattomat verkot Helsinki, 30.3.2006 Vapaat ja langattomat näkökulmat tulevaisuuteen TkT Arto Karila Karila A. & E. Oy E-mail: arto.karila@karila.com Helia 30.3.2006-1 Konvergenssi Lisätiedot Security server v6 installation requirements
Tietoturvan perusteet - Syksy 2005 SSH salattu yhteys & autentikointi Tekijät: Antti Huhtala & Asko Ikävalko (TP02S) Yleistä SSH-1 vuonna 1995 (by. Tatu Ylönen) Korvaa suojaamattomat yhteydentottotavat Lisätiedot T-110.4100 Tietokoneverkot kertaus
kertaus 1 Infrastruktuuripalvelut: DNS, SNMP Tietoturvaratkaisu TLS Sovelluskerros Käyttäjän sovellukset: sähköposti (SMTP, IMAP) WWW (HTTP) FTP, SSH, Socket-rajapinta ohjelmoinnille IP, osoitteet, reititys Lisätiedot Valokuituverkko: huippunopea, varmatoiminen ja pitkäikäinen verkko
27.2.2014 Pekka Neittaanmäki Jukka Valkonen Valokuituverkko: huippunopea, varmatoiminen ja pitkäikäinen verkko Valokuituverkko edustaa varmatoimista ja pitkäikäistä huipputeknologiaa. Kuituverkossa tiedot Lisätiedot Tekninen kuvaus Aineistosiirrot Interaktiiviset yhteydet iftp-yhteydet
Tekninen kuvaus Aineistosiirrot Interaktiiviset yhteydet iftp-yhteydet 15.11.2012 Sisällysluettelo 1 Johdanto... 3 1.2 Interaktiivinen FTP-yhteystapa... 3 1.3 Linkki aineistosiirtopalveluun liittyvät dokumentit... Lisätiedot Tiedonvälitystekniikka 1-3 ov. Kurssin sisältö ja tavoite
Tiedonvälitystekniikka 1-3 ov Luennoitsija: Ma prof. Raimo Kantola raimo.kantola@hut.fi, SG 210 ke 10-12 Assistentti: Erik. Tutkija Mika Ilvesmäki (lynx@tct.hut.fi) Tiedotus: http://www.tct.hut.fi/opetus/s38110/... Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Valokaistaliittymä... 2. 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3. 2.1 Päätelaite... 3. 2.2 Nopeus...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Valokaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 IP- osoitteet... 3 3 TOIMITUS Lisätiedot SMART BUSINESS ARCHITECTURE
SMART BUSINESS ARCHITECTURE RAJATTOMAN VERKON ALUSTA Mihail Papazoglou, järjestelmäasiantuntija Agenda Markkinatrendit Miksi Smart Business Architecture? LAN Security Yhteenveto 2010 Cisco Systems, Inc. Lisätiedot Tikon Ostolaskujenkäsittely versio 6.1.2 SP1
TeleWell TW-EA711 ADSL modeemi & reititin ja palomuuri Pikaohje Pikaohje Myyntipaketin sisältö 1. TeleWell TW-EA711 ADSL modeemi & palomuuri 2. AC-DC sähköverkkomuuntaja 3. RJ-11 puhelinjohto ja suomalainen Lisätiedot Option GlobeSurfer III pikakäyttöopas
Option GlobeSurfer III pikakäyttöopas Laitteen ensimmäinen käyttöönotto 1. Aseta SIM-kortti laitteen pohjaan pyötätuen takana olevaan SIM-korttipaikkaan 2. Aseta mukana tullut ethernetkaapeli tietokoneen Lisätiedot Langaton verkko sairaalakäyt. ytössä; ; suunnittelu,
Langaton verkko sairaalakäyt ytössä; ; suunnittelu, toteutus ja käyttökokemukset TYKS, teknillisen huollon yksikkö VSSHP WLAN-käytt yttöönotto WLAN käytk ytössä aikuisten teho-osastolla osastolla alkaen Lisätiedot Laajakaistaverkot kaikille. Juha Parantainen
Laajakaistaverkot kaikille Juha Parantainen Liittymät Laajakaistaliittymät Suomessa 4 000 000 3 000 000 2 000 000 Mobiili (3G / 4G) Langaton (@450, WiMax) Kaapelimodeemi Kiinteistöliittymä DSL Valokuitu Lisätiedot Automaatiojärjestelmän hankinnassa huomioitavat tietoturva-asiat
Automaatiojärjestelmän hankinnassa huomioitavat tietoturva-asiat Teollisuusautomaation tietoturvaseminaari Purchasing Manager, Hydro Lead Buyer, Industrial Control Systems 1 Agenda / esityksen tavoite Lisätiedot Antti Vähälummukka 2010
Antti Vähälummukka 2010 TCP/IP (Transmission Control Protocol / Internet Protocol) on usean Internet-liikennöinnissä käytettävän tietoverkkoprotokollan yhdistelmä. IP-protokolla on alemman tason protokolla, Lisätiedot Tietoverkkojen turvallisuus. Tuomas Aura T-110.2100 Johdatus tietoliikenteeseen kevät 2011
Sivu 1/6 Langaton Tampere yrityskäyttäjän asetukset Tässä ohjeessa kerrotaan, miten teet kannettavan tietokoneesi ja WLANkännykkäsi määrittelyt. Ohjeet on tarkoitettu sellaiselle yritykselle, jolla on Lisätiedot The administrative process of a cluster. Santtu Rantanen Valvoja: Prof. Jorma Jormakka
The administrative process of a cluster Santtu Rantanen Valvoja: Prof. Jorma Jormakka Sisällysluettelo Johdanto Yleistä HA klustereista Tietoturva klustereissa Hallintaprosessi Johtopäätökset Johdanto Lisätiedot KEMI-TORNIONLAAKSON KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ LAPPIA LANGATON VIERAILIJAVERKKO 2(7) VERKKOYHTEYDEN MÄÄRITTELY WINDOWS XP:LLE (WINDOWS XP SP3)
LANGATON VIERAILIJAVERKKO 1(7) LANGATTOMAN VIERAILIJAVERKON KÄYTTÖ Kemi-Tornionlaakson koulutuskuntayhtymä Lappia tarjoaa vierailijoiden, opiskelijoiden ja henkilökunnan käyttöön suojatun langattoman verkon Lisätiedot Yritysturvallisuuden perusteet. 11. Luento Tietotekninen turvallisuus
Yritysturvallisuuden perusteet Teemupekka Virtanen Helsinki University of Technology Telecommunication Software and Multimedia Laboratory teemupekka.virtanen@hut.fi 11. Luento Tietotekninen turvallisuus Lisätiedot Turvaa langattomat laitteesi ja verkkosi. Harri Koskinen Rossum Oy www.rossum.fi
Turvaa langattomat laitteesi ja verkkosi Harri Koskinen Rossum Oy www.rossum.fi Aiheet Rossum Oy lyhyesti Langattomien verkkojen lyhyt yleiskatsaus Langattomien verkkojen turvallisuus Turvallisuuden arviointi Lisätiedot Identiteettipohjaiset verkkoja tietoturvapalvelut
Identiteettipohjaiset verkkoja tietoturvapalvelut Timo Lohenoja Kouluttava konsultti Santa Monica Networks Oy 10 vuotta tietoliikennetekniikan moniosaajana Erityisosaaminen: Tietoturva, mobiiliteknologiat Lisätiedot Langattomat lähiverkot. Matti Puska
Langattomat lähiverkot 1 FWL 2 FWL Salaus Radioaaltojen etenemistä ei voida rajoittaa vain halutulle alueelle. Liikenteen salauksen tavoitteena on turvata radiotiellä siirrettävien sanomien ja datan yksityisyys Lisätiedot P-870HN-51b pikaopas. Oletusasetukset LAN-portti: LAN1~LAN4 IP-osoite: 192.168.1.1 Salasana: 1234
P-870HN-51b pikaopas Oletusasetukset LAN-portti: LAN1~LAN4 IP-osoite: 192.168.1.1 Salasana: 1234 Esittely P-870HN on monipuolinen ja nykyaikainen VDSL2-reititin, jossa yhdistyvät nopea Internet-yhteys, Lisätiedot IHTE 1900 Seittiviestintä (syksy 2007) VERKKOTEKNIIKKAA. Mikä on protokolla, IP osoite, nimipalvelu jne ja mihin näitä tarvitaan?
VERKKOTEKNIIKKAA Sisältö: Johdatus aiheeseen. Mikä on tieto(kone)verkko ja miksi sellaisia on? Verkot ohjelmistonäkökulmasta. Mikä on protokolla, IP osoite, nimipalvelu jne ja mihin näitä tarvitaan? Verkot Lisätiedot 1 YLEISKUVAUS... 2. 1.1 Laajakaistaliittymä... 2. 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3. 2.1 Päätelaite... 3. 2.2 Nopeus...
Palvelukuvaus 1 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 2 1.1 Laajakaistaliittymä... 2 1.2 Palvelun rajoitukset... 2 2 PALVELUKOMPONENTIT... 3 2.1 Päätelaite... 3 2.2 Nopeus... 3 2.3 Vasteaika... 4 2.4 IP- osoitteet... Lisätiedot Määräys hätäliikenteen teknisestä toteutuksesta ja varmistamisesta
Viestintävirasto 33 F/2014 M 1 (5) Määräys hätäliikenteen teknisestä toteutuksesta ja varmistamisesta Annettu Helsingissä 17 päivänä joulukuuta 2014 Viestintävirasto on määrännyt 7 päivänä marraskuuta Lisätiedot LANGATON TAMPERE: CISCO WLAN CONTROLLER KONFIGUROINTI
LANGATON TAMPERE: CISCO WLAN CONTROLLER KONFIGUROINTI 1 (18) 2 (18) SISÄLLYSLUETTELO WLAN-verkkoliityntöjen konfigurointi...3 Tunnistautumispalveluiden konfigurointi...8 WLAN-radioverkkojen konfigurointi...11 Lisätiedot Connection Manager -käyttöohje
Connection Manager -käyttöohje 1.0. painos 2 Sisältö Tee yhteysongelmien vianmääritys 10 Tietoja yhteydenhallintasovelluksesta 3 Näin pääset alkuun 3 Avaa yhteydenhallintasovellus 3 Tarkista nykyisen yhteyden Lisätiedot Kattava tietoturva kerralla
Kattava tietoturva kerralla PROTECTION SERVICE FOR BUSINESS Tietoturvan on oltava kunnossa Haittaohjelmahyökkäyksen tai tietoturvan vaarantumisen seuraukset voivat olla vakavia ja aiheuttaa merkittäviä Lisätiedot Palvelukuvaus LOUNEA VERKKOTURVA PALVELUKUVAUS.
Palvelukuvaus 1 LOUNEA VERKKOTURVA PALVELUKUVAUS 2 Sisällysluettelo 1 YLEISKUVAUS... 3 1.1 Verkkoturvapalvelu... 3 1.1.1 Verkkoturvapalvelun edut... 3 1.2 Palvelun perusominaisuudet... 3 1.2.1 Suodatettava Lisätiedot Maailman ensimmäinen Plug & Go etäyhteyslaite
Maailman ensimmäinen Plug & Go etäyhteyslaite PATENTOITU RATKAISU» Suojattu patenteilla laitejärjestely sekä yhteydenmuodostus menetelmä ONGELMA» Sisäverkossa verkkolaitteiden käyttäminen on helppoa» Kun Lisätiedot ICT-ratkaisuja näkemyksellä
Kriittisten Otsikko Vintor 2013 asiakaspalvelujärjestelmien toteuttaminen Etunimi Sukunimi Etunimi Jussi Laukkanen Sukunimi Vintor Oy ICT-ratkaisuja näkemyksellä Vintor lyhyesti Vuonna 2007 perustettu Lisätiedot Tools and methods for testing Open Iub interface of WCDMA base transceiver station
Teknillinen Korkeakoulu Sähkö- ja tietoliikennetekniikan osasto Marko Kotilainen Tools and methods for testing Open Iub interface of WCDMA base transceiver station Espoo 14.1.2003 Valvoja: Prof. Sven-Gustav Lisätiedot 3. Laajakaistaliittymän asetukset / Windows XP
3. Laajakaistaliittymän asetukset / Windows XP 3.1 Laajakaistaliittymän asetusten tarkistus / Windows XP Seuraavien ohjeiden avulla tarkistat Windows XP -käyttöjärjestelmien asetukset ja luot Internet-yhteyden. Lisätiedot Regulointi, standardointi, veloitus. Yhteenveto
S-38.1105 Tietoliikennetekniikan perusteet Regulointi, standardointi, veloitus Yhteenveto 1/11 Reguloinnin motivaatio Televerkot ovat usein ns. luonnollinen monopoli Televerkkojen kilpailua ylläpidetään Lisätiedot Nykyaikainen IP pohjainen provisiointi operaattorin verkkoon
Nykyaikainen IP pohjainen provisiointi operaattorin verkkoon Palvelun myynti lähtökohdaksi Liiketoimintamallin ja verkon muutos Säästöt verkon kustannuksissa ja asiakaspalvelussa Provisioinnin toteuttaminen Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute