Naivismin pioneereja – Värikkään elämän rakastajat | Sinkka
Naivismin pioneereja – Värikkään elämän rakastajat 28.4.-19.8.2018
Tänä vuonna tulee kuluneeksi kolmekymmentä vuotta siitä, kun naivistisen taiteen päätapahtumiin kuuluva Naivistit Iittalassa -kesänäyttely polkaistiin käyntiin. Tämän kunniaksi Keravan taidemuseo nostaa esiin alan pioneereja ja pitkän linjan tekijöitä.
Mukana on laaja kattaus Andreas Alarieston (1900‒1989) Lapin kuvia, padasjokelaisen Enni Idin (1904‒1992) piruja ja kissoja, turkulaisen Nikolai Lehdon (1905‒1994) lempeän humoristisia hahmoja ja Alice Kairan (1913‒2006) klovneja. Martti ”Huuhaa” Innasen (1931‒2014) ihmissusia ja umpitolloja ei myöskään ole sivuutettu. Tarjolla on myös Innasen suuriin esikuviin kuuluneiden Håkan Brunbergin (1905‒1978) ja Pirkko Lepistön (1922‒2005) maalauksia.
Ranskankielinen termi naīve tarkoittaa lapsenomaista, vilpitöntä, luonnollista. Naivistit antavat sydämensä kuljettaa pensseliään perspektiivisäännöistä tai muiden mielipiteistä piittaamatta. Alarieston ja Innasen kaltaisten pioneerien väripaletti on varsin maanläheinen, mutta heidän kuvaamansa hahmot ja tarinat ovat sitäkin värikkäämpiä. Molemmat tulivat suuren yleisön tietoisuuteen 1970-luvun puolivälissä. Aikanaan Gunnar-pässin kanssa tanssilavoja kiertänyt Innanen piti ensimmäisen gallerianäyttelynsä vuonna 1974 ja Helsingin Taidehalli esitteli Alarieston teoksia vuonna 1976.
Suomessa naivismi löi läpi varsin myöhään. Galleria Hörhammerilla oli jo vuonna 1964 nähty yhdysvaltalaisen Grandma Moseksen (1860‒1961) hieno kokonaisuus, mutta vasta Ateneumissa keväällä 1973 avautunut Kansan kuvia -näyttely räjäytti pankin. Kyseessä olivat Bratislavassa edellisenä vuonna järjestetyn Naivistisen taiteen triennaalin teokset. Suomalaisista mukana olivat mm. Håkan Brunberg, Alice Kaira ja Pirkko Lepistö.
Naivismi ei ole mikään selvärajainen tyyli tai suuntaus, eivätkä kaikki naivistisiin näyttelyihin osallistuneet taiteilijat ole itseoppineita. Esimerkiksi Nikolai Lehto, Pirkko Lepistö ja Alice Kaira olivat kaikki käyneet taidekouluja. Monet ovat kuitenkin aloittaneet maalaamisen tai tulleet tunnetuksi varsin kypsällä iällä. Tämä näyttely tarjoilee muutamia reittejä naivismin historiaan, mutta mikään täydellinen kattaus se ei pyrikään olemaan. Mukana olevat taiteilijat ja teokset on valikoitu museoiden ja maan suurimpiin kuuluvien naivistisen taiteen keräilijöiden kokoelmista.
Aiemmin mainittujen taiteilijoiden lisäksi mukana ovat mallisuunnittelijana toiminut helsinkiläinen Aune Paulin (1925–2007), riihimäkeläinen Ella-Maija Anttila-Laitasalo (1938‒2003), Keravan taidemuseon kokoelmataiteilijoihin kuuluva Tarja Polari (s. 1943) ja Juvalla pitkään vaikuttanut Pekka M.J. Hiltunen. Yksittäisillä teoksilla edustettuina ovat Alpo ”Loimaan shamaani” Jaakola (1929‒1997), Lahden kotinsa kokonaisvaltaiseksi taideteokseksi virittänyt Kosti Ahonen (1920–2003) ja heitä seuraavaan sukupolveen kuuluva espoolainen Kaarina Alsta (s. 1944), jonka teoksia on esillä myös tämän kesän Naivistit Iittalassa -näyttelyssä.
Näyttely on toteutettu yhteistyössä Suomen Gallupin säätiön kanssa.
Näyttelyn avajaispuheet on luettavissa: Värikkään elämän rakastajat -näyttelyn avajaispuheet
Kuvassa: Martti Innanen, Multian iloiset ihmissudet, 1993, akryyli,32 x 35 cm. Suomen Gallupin kokoelma. Kuva JP Lankinen. Polari Tarja, Olispa aina kesä, 1998, akryyli kankaalle, 150x120cm. Keravan taidemuseo. Kuva: Pekka Elomaa