Jyväskylän selvitysalueelle hahmoteltiin useampia kuntarakennevaihtoehtoja | Jyväskylän kaupunkiseudun erityinen kuntajakoselvitys
Jyväskylän selvitysalueelle hahmoteltiin useampia kuntarakennevaihtoehtoja
Valtiovarainministeriön kuntajakoselvittäjät esittelivät väliraporttinsa 18.12.2013
Jyväskylän selvitysalueen väliraporttia esiteltiin yhdeksän kunnan (Hankasalmi, Joutsa, Jyväskylä, Laukaa, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen) valtuustoille ja virkamiesjohdolle keskiviikkona 18.12.2013 Laukaan Peurungassa. Esittelytilaisuus lähetettiin suorana kuntajakoselvityksen internet-sivulla, josta lähetys löytyy myös tallenteena.
Useita uusien kuntien hahmotelmia
Kuntajakoselvittäjät hahmottelivat väliraportissaan useita vaihtoehtoja, joissa kuntia ryhmitellään keskuskaupungin, maaseutukaupungin ja maaseutukunnan mukaisesti.
Seutukaupunki A:
– kaikki yhdeksän kuntaa
Ydinkaupunki B1:
– Jyväskylä ja Muurame -keskuskaupunki
– Uurainen, Laukaa, Hankasalmi, Toivakka -maaseutukaupunki
– Joutsa, Luhanka tai Joutsa, Luhanka (Putkilahti-Oittila) tai Joutsa, Luhanka, Toivakka (Putkilahti-Oittila) -maaseutukunta
Ydinkaupunki B2:
– Jyväskylä, Muurame (Leppävesi) –keskuskaupunki
– Uurainen, Laukaa, Hankasalmi, Toivakka –maaseutukaupunki
– Joutsa, Luhanka tai Joutsa, Luhanka, Toivakka (Putkilahti-Oittila) –maaseutukunta
MAL-kaupunki C1 (maaseutu, asuminen, liikenne)
– Jyväskylä, Muurame, Laukaa –keskuskaupunki
– Joutsa, Luhanka tai Joutsa, Luhanka (Putkilahti-Oittila) tai Joutsa, Luhanka, Toivakka (Putkilahti-Oittila) –maaseutukunta
MAL-kaupunki C2
– Jyväskylä, Muurame, (Leppävesi-Lievestuore) –keskuskaupunki
Työssäkäyntikaupunki D
– Jyväskylä, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Uurainen, Toivakka (optio Hankasalmi) -keskuskaupunki
– Joutsa, Luhanka tai Joutsa, Luhanka (Putkilahti-Oittila) -maaseutukunta
Kunkin vaihtoehdon etuja ja haittoja esitellään diasarjassa osoitteessa http://erityisselvitys.jyvaskylanseutu.fi
Kuntajakoselvityksen tulee tuottaa ne tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida edellytyksiä yhdistää edellä mainitut kunnat tai osa kunnista. Elokuussa 2013 alkanut selvitys päättyy sen valmistuttua, kuitenkin viimeistään 31.3.2014.
Kuntajakoa voidaan muuttaa, jos muutos parantaa:
1) kunnan toiminnallisia ja taloudellisia edellytyksiä vastata palvelujen järjestämisestä tai muuten edistää kunnan toimintakykyä
2) alueen asukkaiden palveluja tai elinolosuhteita
3) alueen elinkeinojen toimintamahdollisuuksia tai
Seudun nykytilaa arvioitu monipuolisesti
Kuntajakoselvittäjät ovat laajasti arvioineet nykytilannetta yhdeksän kunnan alueella mm. elinvoiman ja kilpailukyvyn, maankäytön, asumisen ja liikenteen, palveluiden, talouden ja henkilöstön sekä demokratian ja osallistumisen kannalta.
Nykytilan vahvuuksina väliraportissa todetaan, että seudun kilpailukyky ja vetovoima on mahdollistanut asukasluvun ja työpaikkojen kasvun. Jyväskylän seudulla on hyväksytty maankäyttöä ohjaava rakennemalli 20X0 ja alueen asuntomarkkinat toimivat hyvin. Selvitysalueen kunnissa on tällä hetkellä hyvät ja toimivat palvelut. Tällä hetkellä kuntien talous on pääosin kohtalaisessa kunnossa. Voimakas eläköityminen mahdollistaa talouden tasapainottamisen joustavalla henkilöstöpolitiikalla. Vanhustenhuollossa palvelutarpeet kasvavat, mutta toisaalta näissä tehtävissä ei ole voimakasta eläköitymistä. Luottamushenkilöiden määrä on suuri, mikä mahdollistaa kuntalaisten suoraa yhteydenpitoa valtuutettuihin.
Nykytilan heikkouksina väliraportissa todetaan, että seudun yhteinen päätöksenteko ja kehittämisresurssit ovat hajautuneet. Alueella ei ole yhteistä päätöksentekoa maankäytössä, joten rakennemallin linjaukset eivät sido kuntia eivätkä estä seudun kokonaisedun vastaisia ratkaisuja. Alueella ei ole yhteistä asuntopoliittista ohjelmaa. Ikäihmisten palvelutarpeiden kasvuun on haasteellista vastata nykyisillä rakenteilla. Palvelutarpeen kasvu ja valtionosuuksien leikkaukset kiristävät kuntien taloutta. Erityisesti joissakin sosiaali- ja terveyspalveluiden ammattiryhmissä rekrytointiongelmat tulevat kasvamaan. Asukkaiden vaikuttamisen alue on pienempi kuin heidän elämänpiirinsä ja yhteinen päättäjätaho puuttuu.
– Seudun kuntien välinen riippuvuus on suurta, toteaa kuntajakoselvittäjä Jarmo Asikainen.
Väliraportti ja julkistustilaisuuden tallenne ovat kuntajakoselvityksen internet-sivuilta http://erityisselvitys.jyvaskylanseutu.fi
Jyväskylän kuntajakoselvityksen väliraportin diaesitys
Keskustele Otakantaa.fi –sivulla
Ennen joulua käynnistetään keskustelua väliraportin pohjalta Otakantaa.fi –sivulla.
Kaikille avoimet kuntalaistilaisuudet tammikuussa
Kuntajakoselvittäjät järjestävät vuoden 2014 alussa kunnissa kaikille avoimia yleisötilaisuuksia, joissa he esittelevät teemoittain selvitysalueen nykytilaa sekä hahmottelevat erilaisia kuntarakennevaihtoehtoja.
Muurame: tiistai 7.1. klo 18 Muuramesali, Kulttuurikeskus (Nisulantie 1)
Jyväskylä: torstai 9.1. klo 18 Kaupunginkirjasto, Minnansali (Vapaudenkatu 39-41) HUOM aiemmin ilmoitettu, että tilaisuus järjestetään Jyväskylässä 2.1., mutta se on siirretty pidettäväksi 9.1.
Jarmo Asikainen, +35850 415 4354
jarmo.asikainen@vm.fi
Paavo Kaitokari, +35850 382 9062
paavo.kaitokari@vm.fi
Jouko Luukkonen, +35850 382 9529
jouko.luukkonen@vm.fi
Tiedote 18.12.2013
← Työryhmien raportit valmistuneet Kuntalaistilaisuudet ovat alkaneet →
Kommentti aiheesta “Jyväskylän selvitysalueelle hahmoteltiin useampia kuntarakennevaihtoehtoja”
Jari Oinonen 02.01.2014 at 12:26
Suurena huolena on Jyväskylän korkea (kiinteä) kulurakenne sekä jo maalaskunnan, kaupungin ja Korpilahden yhdistymisen jäljiltä jääneet useat päällekkäiset hallintotehtävät, joita ei ole purettu. Lisäksi suuret hallintoyksiköt lisäävät byrokratiaa hyvänä esimerkkinä kaavoittaminen ja rakennusvalvonta. Mikäli uusi ’suur-Jyväskylä’ perustetaan niin sen hallintotehtävät/-rakenne on suunniteltava joustaviksi ja henkilöstö keskitettävä ydintehtäviin (palvelutuotanto). Kaupungin henkilöstön määrä ja työtehtävät on saatava niin alhaiselle tasolle, että sillä taataan yhtäläiset peruspalvelut (koulutus- ja terveyspalvelut sis. liikunta, infrastruktuurin ylläpito sekä kaavoitus ja rakentaminen) eikä hajauteta voimavaroja tuottamattomaan työhön (itse olisin valmis karsimaan esim. kulttuuri- ja sosiaalipalveluista). Henkilöstökustannusten laskiessa saadaan kaupungille ylijäämäinen tilinpäätös, joka on kaiken taloudellisen toiminnan perusedellytys.
Mikäli edellä esitetty toimintamalli toteutetaan uudessa suur-Jyväskylässä olen sen kannattaja. Kaikissa muissa tapauksissa menettelyllä luodaan kaupungille vain lisää tehtäviä ja hallintoviranomaisia, joiden kasvavat menot ja hidas päätöksenteko johtavat kaupungin syvempään velkaantumiseen ja paikalliseen taantumaan.