Jyvä on heinäkasvien pähkylämäinen hedelmä. Käytännössä jyväksi kutsutaan viljakasvien, kuten vehnän, rukiin, ohran, kauran ja maissin siementä, jota useasti ympäröivät suojuslehdet eli helpeet. Jyvät saadaan viljakasvista puimalla ja jyvät voidaan jauhaa kuivaamisen jälkeen jauhoiksi.
Kuorikerroksen osuus jyvän painosta on noin 14 prosenttia, endospermin 80 prosenttia ja alkion 3 prosenttia. Vaikka eri viljalajien jyvät periaatteessa muistuttavat pitkälti toisiaan, niissä on teknologisesti suuria eroavuuksia.
Endospermi eli jauhoydin sisältää runsaasti tärkkelystä ja se toimii jyvän itäessä alkion ravintovarastona.
Varastokuivatussa jyvässä on vettä enintään 14 prosenttia. Tätä kosteampi vilja alkaa varastoitaessa käydä ja pilaantua. Lisäksi jyvässä on proteiineja (noin 10 prosenttia), rasvaa (n. 5 prosenttia), tärkkelystä (n. 60 prosenttia) ja muita hiilihydraatteja. Jyvän koostumus riippuu viljalajista ja -lajikkeesta.
Viljakasvien kuorittuja ja rikottuja jyviä nimitetään ryyneiksi tai suurimoiksi. Jyvästä ennen jauhamista erotetut kuoriosat ovat leseitä ja jyvästä viljaa puitaessa irronneet suomut akanoita. Akanoiksi kutsutaan eräissä murteissa myös jyvistä jauhettaessa irronneita kuoria.[1]