”Euroviisujen järjestäminen on hankalinta demokraattisissa maissa”, sanoo tuotantopäällikkö – HS kävi selvittämässä, miten Kiova valmistautuu viisuihin - Kulttuuri - Helsingin Sanomat
Nyt toistetaan: Kiovan euroviisuareenaa viimeistellään
Julkaistu: 24.4. 2:00 , Päivitetty: 24.4. 14:47
Tuotantopäällikkö Ola Melzighttps://www.hs.fi/haku/?query=ola+melzig seisoo keskellä Kiovan messukeskuksen päähallia.
Hallin päätyyn rakennetulle lavalle on juuri laskettu rypäleterttua muistuttava valoteline. Nyt siihen asennetaan kameraa.
”Olemme 95-prosenttisesti valmiita. Olemme aikataulussa”, Melzig sanoo.
Tämän vuoden Euroviisujen ensimmäinen semifinaali järjestetään tässä hallissa runsaan kahden viikon kuluttua 9. toukokuuta. Finaali on saman viikon lauantaina.
Melzigin johtama joukko on rakentanut viisutilaa hallin sisälle vajaan kuukauden, rakennustyöt alkoivat 27. maaliskuuta. Nyt hänen ympärillään asennetaan kameroita ja viimeisiä katsomon penkkejä. Yksi ryhmä maalaa betonilattiaa mustaksi.
Aletaan siis olla jo viimeistelyvaiheessa, niin kuin pitääkin. Päälava ja sen takana oleva valoseinä ovat valmiina, samoin juontajien pikkulava ja sitä vastapäätä alue, jolla esiintyjät odottavat pisteidenlaskua. Alueen loosit näyttävät juurestaan vinosti katkaistuilta putkilta.
Vähän Kiovan keskustan ulkopuolella olevan messukeskuksen ympärillä tunnelma on hiukan kaoottisempi. Kaikkialla kuuluu nakutusta, kun kivimiehet asentavat uutta kiveystä auki revityille jalkakäytäville.
Melzig on pystyttämässä jo 13. euroviisujaan. Hän on osa sitä kansainvälistä joukkoa, joka auttaa järjestäjiä euroviisujen rakentamisessa – ja tarvittaessa runnoo kaiken ajallaan valmiiksi ja kuntoon.
Seisomapaikkojen keskilattiaa maalataan mustaksi. (KUVA: Kalle Koponen)
”Kaikki järjestäjät tarvitsevat apua, sillä Euroviisuissa televisioyhtiön pitää tuottaa maailman monimutkaisin konsertti”, Melzig sanoo.
”Euroviisut ovat kuin menisit McDonald’siin ja pyytäisit pitsaa. Euroviisuja isännöivillä yleisradioyhtiöillä ei ole tietotaitoa megatapahtumien järjestämisestä, eikä pidäkään olla, eihän se ole heidän alansa”, hän sanoo.
Melzig astuu kuvaan mukaan jo alkuvaiheessa, sillä hänellä on keskeinen vaatimus paikalle: katon pitää kestää sadan tonnin taakka. Ympärillä pitää olla myös paljon tilaa, isonkaan hallin tila ei riitä koko sirkukselle, joka tarvitsee omat generaattoritkin.
”Järjestäjien valitsema tapahtumapaikka määrittää sitten suunnittelua. Täällä meidän esimerkiksi piti rakentaa iso ja leveä lava, koska tässä hallissa pitää olla sellainen. Esimerkiksi Helsingin Hartwall-areenalla riitti pienempi.”
Lava painaa 30 tonnia, esiintymistilaa on 350 neliötä.
Silti joka kerta on erilainen, sillä järjestäjämailla ja -organisaatiolla on aina oma kulttuurinsa ja poliittinen tilanteensa.
Melzig oli pystyttämässä myös Kiovan edellisiä euroviisuja vuonna 2005. Nyt kaikki on hitaampaa ja vähän hankalampaa, mikä on hyvä merkki. Hitaus kun tulee siitä, että kaikki ostot ja työt kilpailutetaan.
”Euroviisujen järjestäminen on hankalinta demokraattisissa maissa”, Melzig sanoo ja nauraa kovaa.
Työlästä on myös niillä kerroilla, kun järjestäjillä on loputtomasti rahaa käytettävissään. Silloin ideamylly pyörii loppuun asti ja isoja muutoksia ehdotetaan vielä ihan loppumetreilläkin.
Eurovision laulukilpailu järjestetään tänä vuonna Ukrainan Kiovassa. (KUVA: Kalle Koponen)
Tämän vuoden halli on vähän viimevuotista isompi, yleisöä mahtuu sisään noin 9 000.
Entä sitten itse show. Mitä on odotettavissa?
Tv-ohjelmassa on kaksi osaa. Kilpailu ja show, joka kuuluu isännöivälle yleisradioyhtiölle. Melzigin mukaan sitä kannattaa odottaa.
”Siinä Ukraina lähettää maailmalle oman viestinsä. Kertoo, mistä se on tullut, missä se on nyt ja mihin se on menossa”, hän sanoo.
”Täällähän on valtavasti luovuutta, mikä on nähty joka vuosi Euroviisuissa Ukrainan esityksessä. Tätä luovuutta aiomme näyttää maailmalle.”
Näytettävää riittää, sanoo Kiovan Euroviisujen viestintäpäällikkö Pavlo Šylkohttps://www.hs.fi/haku/?query=pavlo+sylko.
”Viime vuosina Ukraina on ollut maailmalla esillä pitkälti sodan kautta, mutta haluamme näyttää menneemme myös eteenpäin. Tämä on hieno mahdollisuus osoittaa, että olemme henkisesti vahvoja”, Šylko sanoo.
Hän muistuttaa, että idässä yhä jatkuvasta sodasta huolimatta Kiova on kuin mikä tahansa eurooppalainen kaupunki. Mitään turvallisuusongelmia ei ole.
Entä sitten show.
”Yhdistelemme perinteitä ja nykyisyyttä. Ei pelkkiä kasakoita.”
Tämänvuotisten viisujen tunnus on Celebrate Diversity, juhlista monimuotoisuutta.
Šylkon mukaan siihen sopii hyvin, että tällä kertaa juontajina on kolme miestä.
”Se on erilaista. Jokunen vuosi sitten oli vain naisia.”
Kun hallista kävelee ulos, ei arvaisi, että sisällä järjestetään pian viisut. Vaaleassa rakennuksessa, jonka lasipinnat on sävytetty aikanaan kultaisiksi, ei ole ulkopuolella vielä mitään kylttejä.
Viisut näkyvät muutenkin Kiovan katukuvassa vielä vähän. Pääkatu Hreštšatykillä on vain muutamia pieniä mainoksia, niissäkin mainostetaan usein jotain muuta. Euroviisujen logo on vain pienellä.
Messuhalli ei kuitenkaan ole ainoa paikka, jossa Euroviisuihin keskitytään sataprosenttisesti.
Keskustan toisella puolella Ukrainan yleisradiolla on niin neuvostotyylinen tornitalo, että se pitää aikanaan museoida. Sen neljännessätoista kerroksessa Jaroslava Kaminska https://www.hs.fi/haku/?query=jaroslava+kaminskajohtaa Euroviisujen vapaaehtoisten toimintaa.
Vapaaehtoisia on 900 auttamassa delegaatioita, turvallisuustehtävissä ja pressitoimistossa.
”Saimme hakemuksia yhteensä 12 000”, Kaminska kertoo.
Jaroslava Kaminska koordinoi Euroviisuissa työskentelevien vapaa ehtoisten koulutusta Kiovassa. (KUVA: Kalle Koponen)
Kohu Venäjän edustajasta ei Kiovassa hetkauta
Kiovassa puissa on jo lehdet ja pääkatu Hreštšatykillä paljon ihmisiä iltakävelyllä.
”Kaikkihan aina korostavat, että Euroviisut on ei-poliittinen tapahtuma”, Elina Sukatšhttps://www.hs.fi/haku/?query=elina+sukats sanoo.
”Venäjäkin sanoo niin, mutta alkoivat sitten itse provosoida.”
Sukatš puhuu tietenkin tämän vuoden Euroviisujen kohusta.
Elina Sukatš (KUVA: Kalle Koponen)
Venäjä ilmoitti maaliskuussa ehdokkaakseen Julija Samoilovanhttps://www.hs.fi/haku/?query=julija+samoilovan, joka on ollut lapsesta asti pyörätuolissa. Samoilova on myös esiintynyt vuonna 2015 Krimillä, jonka Venäjä miehitti Ukrainalta keväällä 2014.
Kansainvälisoikeudellisesti Krim kuuluu Ukrainaan. Siksi Ukraina pitää rajarikoksina kaikkia käyntejä Krimillä, joita ei ole tehty muun Ukrainan kautta. Niinpä se julisti Samoilovalle kolmen vuoden maahan­tulokiellon.
Tapausta yritettiin aluksi sovitella, mutta Venäjä ei suostunut lähettämään ketään muuta eikä Ukraina armahtamaan Samoi­lovaa.
Julija Aleksejevna (KUVA: Kalle Koponen)
Euroviisujen taustalla olevan Euroopan yleis­radio­unioni EBU:n johtaja Ingrid Deltenre https://www.hs.fi/haku/?query=ingrid+deltenreuhkasi Deutche Wellen mukaan jopa rajoittaa Ukrainan pääsyä vastaisuudessa kisoihin, jollei se taivu.
Lopulta Venäjä ilmoitti, että se jättää viisut väliin. Kremlin tiedottaja Dmitri Peskov https://www.hs.fi/haku/?query=dmitri+peskovvalitteli, etteivät ”järjestäjät noudata omia sääntöjään”.
Ukrainassa monet ovat pitäneet Samoilovan valintaa provokaationa. Samoilova ei nimittäin voittanut mitään julkista äänestystä, Venäjä vain ilmoitti ­hänet.
Hreštšatykillä Krimiltä Kiovaan muuttanut Sukatš ei kuitenkaan enempää mieti Samoilovaa. Hän on oikeasti innos­tunut viisuista.
”Se on merkittävä tapahtuma. Viisujen järjestämiseen suhtaudutaan vakavasti”, hän ­sanoo.
Hänellä ei ole vielä lippua ­yhteenkään esitykseen, mutta suunnitelmissa on mennä katsomoon.
Samoilova ei muutenkaan näytä hetkauttavan useimpia. Venäjän ja Ukrainan välillä on paljon isompiakin ongelmia.
”Oikein tehty. Eivät nämä ­asiat ole kauppatavaraa”, Julijaksi esittäytyvä nainen sanoo Ukrainan päätöksestä.
Haavoittuneille sotilaille rahaa Maidan-aukiolla keräävä Julija Aleksejevnahttps://www.hs.fi/haku/?query=julija+aleksejevna sanoo, ettei ole edes kuullut tapauksesta. Euroviisuista kyllä.
”Onhan se iso tapahtuma. On jo pieni voitto Ukrainalle, että se saadaan järjestettyä näinä aikoina.”
Rakennustyöt ovat käynnissä Kiovan messukeskuksessa laulukilpailujen näyttämöä varten. (KUVA: Kalle Koponen / HS)
Eurovision laulukilpailut 2017
Ukrainan Kiovassa 9.–13. toukokuuta pidettävä mittelö on järjestyksessä 62. Eurovision laulukilpailu.
Osallistujamaita on yhteensä 42.
Kilpailun avauspaikka on Ruotsin Robin Bengtssonilla. Hän esittää ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta kappaleen I Can’t Go On.
Suomen edustaja Norma John esiintyy ensimmäisen semifinaalin seitsemäntenä. Leena Tirrosen ja Lasse Piiraisen muodostaman kokoonpanon kappale on nimeltään Blackbird.
Finaalipaikka 13. toukokuuta on jo automaattisesti viime vuoden voittajamaalla Ukrainalla sekä Euroopan yleisradioliiton EBUn viidellä suurimmalla rahoittajamaalla. Ne ovat Espanja, Iso-Britannia, Italia, Ranska ja Saksa.
Oikaistu 24. huhtikuuta klo 14.47: Suomen edustaja Norma John ei ole henkilö, kuten ensin saattoi ymmärtää, vaan Leena Tirrosen ja Lasse Piiraisen muodostama kokoonpano. HS