Suomalaiset ovat paljon muita pohjois­maalaisia huolestuneempia taloudellisesta tilanteestaan - Talous | HS.fi
Tutkimuksessa kysytään muun muassa tuloihin, luottamukseen, varallisuuteen, tulevaisuuteen ja rahahuoliin liittyviä kysymyksiä.
Sen mukaan 27 prosenttia suomalaisista on huolissaan rahojensa riittävyydestä vähintään viikoittain. Vain viidennes ei ole huolestunut rahatilanteestaan juuri koskaan.
Neljäsosa suomalaisista kokee taloudellisen pärjäämisen suorastaan vaikeaksi. Heistä lähes puolet kertoo menojensa olevan jatkuvasti tuloja suuremmat.
Tutkimuksen mukaan rahahuolet liittyvät vahvasti siihen, ettei omaa taloudellista tilannetta tunneta.
”Yksi keskeinen havaintomme on, että omien raha-asioiden tunteminen on vahvasti sidoksissa siihen, kuinka varmoiksi tunnemme itsemme taloudellisesti. Olipa taloudellinen tilanteemme mikä hyvänsä, jos emme tiedä, millä tolalla asiat ovat, epävarmuus kaihertaa mieltä. Tärkeä ensiaskel kohti vahvempaa taloudellista mielenrauhaa on kannustaa suomalaisia entistä avoimempaan ja aktiivisempaan keskusteluun rahasta”, Danske Bankin maajohtaja Leena Vainiomäki https://www.hs.fi/haku/?query=leena+vainiomakisanoo.
Suomalaisten taloudellinen mielenrauha on tutkimuksen mukaan pysynyt suurin piirtein samalla tasolla kuin vuosi sitten. Muissa Pohjoismaissa mielenrauha on kasvanut, eniten Tanskassa.
Tutkimus löysi kaksi ryhmää, joita talousasiat painavat muita enemmän. Ruuhkavuosia elävät eli kolme-nelikymppiset ovat huolestuneempia taloudesta kuin suomalaiset keskimäärin.
Eniten suomalaiset kantavat huolta siitä, että heillä ei ole varaa odottamattomiin menoihin, eläke jää liian pieneksi tai että heillä ei ole varaa elää sellaista elämään kuin he haluaisivat.
Muutosta taloudellisesta mielenrauhassa kuvaa esimerkiksi kysymys, jossa kysyttiin, mihin suomalaiset käyttäisivät ylimääräiset sata euroa.
”Kaikista vastaajista vain reilu kymmenesosa lisäisi kulutustaan, jos heillä olisi ylimääräiset 100 euroa kuukaudessa käytettävissään. Tämä osuus on sama riippumatta iästä, sukupuolesta, koulutuksesta, tuloista, työllisyystilanteesta tai muista taustatekijöistä. Säästämistä tukevat vaihtoehdot kasvattivat suosiotaan”, sanoo ekonomisti Jukka Alleqvisthttps://www.hs.fi/haku/?query=jukka+alleqvist.