60°24′10″N, 025°01′45″E
278:nneksi suurin 2016 [1]
219,50 km²
29:nneksi suurin 31.10.2016 [2]
176,0 as./km² (31.10.2016)
Tuusulan naapurikunnat ovat Hyvinkää pohjoisessa, Mäntsälä koillisessa, Järvenpää, Sipoo ja Kerava idässä, Vantaa etelässä sekä Nurmijärvi lännessä.[6]. Tuusula on osa Helsingin seutua.
Kappeliseurakunnan perustamisen yhteydessä siihen liitettiin osia Helsingin pitäjästä (nyk. Vantaan kaupunki), muun muassa Hyrylä, Ruotsinkylä ja Lahela, sekä Nurmijärvestä. Seurakunnan ydinalueena olivat Kaukjärvenä tunnetun Tuusulanjärven rantamien kylät Hyrylä, Hyökkälä, Paijala, Tuusula, Tuomala, Järvenpää, Vanhakylä ja Ruskela. Järvestä erossa olevia kyliä oli Alikerava, Ylikerava, Rusutjärvi, Nahkela, Lahela ja Ruotsinkylä. Nykyisen Jokelan seutu, silloinen Vantaankorvenmaa, oli tuolloin lähes asumatonta takamaata, jonka maat jaettiin erillisalueina useiden kylien kesken.[7]
Vuonna 1954 Tuusulan, Keravan ja Helsingin maalaiskunnan (nyk. Vantaa) kolmeen osaan jakama Korson taajama liitettiin kokonaisuudessaan Helsingin maalaiskuntaan.[8]
Vuonna 1974 Tuusulan, Hyvinkään ja Nurmijärven kolmeen osaan jakama Jokelan taajama liitettiin kokonaisuudessaan Tuusulaan.[9]
Kellokoskelle teollisuus saapui paljon aikaisemmin kuin muihin Tuusulan taajamiin; ruukki aloitti toimintansa vuonna 1795.[10] Kellokosken psykiatrinen sairaala perustettiin vuonna 1915.
Tuusulaan asutettiin jatkosodan jälkeen Terijoen ja Viipurin maalaiskunnan siirtoväkeä. [11]
Tuusula on johtava modernin taiteen paikka Keski-Uudellamaalla. Tuusulassa on Halosenniemi, arvokas kulta-ajan taiteilijoiden kokoelma ja Martta Wendelinin kokoelma.[12]
Tuusula sai Keravalta yhden Suomen merkittävimmistä nykytaiteen kokoelmista vuonna 2008. Keravan taidemuseon entisen johtajan Aune Laaksosen taidesäätiön 1 300 taulua saavat pysyvät näyttelytilan Hyrylässä. Näyttely aukesi marraskuussa 2008 Tuusulan taide ja kulttuurikeskuksessa. Pysyvät tilat kunnostetaan nykyisen viereisen kuvataidekoulun tiloihin. Keravan taidemuseo menetti yli puolet teoksistaan. Sinne jää edelleen Keravan taidesäätiön 1 200 teosta. Aune Laaksosen mukaan syy päätökseen on Keravan valtuuston puheenjohtajan ja kansanedustaja Eero Lehden toiminta. ”Mainettani on yritetty mustata. Lehti ja pari muuta kunnallispoliitikkoa ovat tehneet valituksia Keravan kaupungin tekemistä taidemuseopäätöksistä, mutta hävinneet ne. Kaikki tämä on kypsyttänyt nyt tehtyyn ratkaisuun.”[13]
Tuusulan väestönkehitys 1980–2016
Vuonna 1943 Tuusulasta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta.[15]
Tuusulalla on käynnissä neuvottelut HSL:ään liittymisestä. Päätös jäsenyydestä on määrä tehdä vuoden 2018 alkupuolella.
Tuusulassa toimii Tuusulan Palloseura eli TuPS. Jääkiekossa Tuusulaa edustaa KJT. Ringetessä Tuusulaa edustaa Tuusula Ringette. Tuusulassa on järjestetty vuodesta 2007 lähtien vuosittainen Tuusulanjärven Luistelumaraton. Luistelumaratonissa on Suomen mestaruuden lisäksi avoin kansainvälinen luokka, johon on osallistunut hollantilaisia huippuluistelijoita. Tuusulanjärven Luistelumaraton kuuluu Suomen Luisteluliiton hallinnoimaan Tour de Skate -sarjaan. Tuusulassa on kaksi salibandyseuraa: FC Tuusula ja Tuusulan salibandy (TusBy). TuSBy on FC Tuusulan farmijoukkue.
Suomen 30 suurinta kuntaa väkiluvun mukaan (31. lokakuuta 2016)
Noudettu kohteesta https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Tuusula&oldid=16164005	Luokka: TuusulaPiilotetut luokat: Pages using ISBN magic linksSmall-elementtiä käyttämättömät tarkenteelliset tietolaatikotSmall-elementtiä käyttävät tietolaatikotMaantieteeseen liittyvät artikkelitLähteettömät artikkelitSeulonnan keskeiset artikkelit	Navigointivalikko
العربيةBahasa IndonesiaБългарскиCatalàCebuanoDeutschEestiEnglishEspañolفارسیFrançaisGaeilge한국어ItalianoLatinaПерем КомиNederlands日本語Norsk bokmålNorsk nynorskPolskiRomânăРусскийSámegiellaScotsShqipSimple EnglishСрпски / srpskiSrpskohrvatski / српскохрватскиSvenskaTiếng ViệtTürkçeاردو中文	Muokkaa linkkejä	Sivua on viimeksi muutettu 5. tammikuuta 2017 kello 19.55.