⭐TALVIVAARAN KAIVOSOSAKEYHTIÖ OYJ
Download "TALVIVAARAN KAIVOSOSAKEYHTIÖ OYJ"
1 TALVIVAARAN KAIVOSOSAKEYHTIÖ OYJ Tilinpäätös 20102 23 Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Konsernitilinpäätös Sisällysluettelo Hallituksen toimintakertomus...4 Konsernitase...13 Konsernin tuloslaskelma...14 Konsernin laaja tuloslaskelma...15 Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista...16 Konsernin rahavirtalaskelma Yleistä Yhteenveto merkittävistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista...18 Laatimisperusta Uusien ja muuttuneiden standardien ja tulkintojen soveltaminen Konsernitilinpäätöksen laatiminen Ulkomaan rahan määräiset erät Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Aineettomat hyödykkeet Biologiset hyödykkeet Rahoitusvaroihin kuulumattomien omaisuuserien arvon alentuminen Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät Rahoitusvarat Johdannaisinstrumentit ja suojauslaskenta Vaihto-omaisuus Myyntisaamiset Vuokrasopimukset: konserni vuokralle ottajana Rahavarat Osakepääoma Omat osakkeet Osakeperusteiset maksut Varaukset Tulouttaminen Rahoitusvelat Lainat Tilikauden verotettavaan tuloon perustuvat verot ja laskennalliset verot Työsuhde-etuudet Avustukset Segmenttiraportointi Rahoitusriskien hallinta Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut Segmentti-informaatio Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Aineettomat hyödykkeet Biologiset hyödykkeet Johdannaisinstrumentit Myytävissä olevat rahoitusvarat Myyntisaamiset Muut saamiset Vaihto-omaisuus Rahavarat Myytävänä olevat omaisuuserät Osakepääoma, osakeanti, ylikurssirahasto, sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto, suojausrahasto ja muut rahastot Kertyneet voittovarat Omat osakkeet Osakeperusteiset maksut Lainat ja pääomalainat Ennakkomaksut Ostovelat ja muut velat Laskennalliset verot Varaukset Liikevaihto Liiketoiminnan muut tuotot Materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut Poistot ja arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut Rahoitustuotot Rahoituskulut Tuloverot Osakekohtainen tulos Lähipiiritapahtumat Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa Tytäryritykset Ehdolliset velat ja sitoumukset Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat...51 Emoyhtiön tilinpäätös (FAS)...52 Päiväys ja allekirjoitukset...62 Tilintarkastuskertomus4 Hallituksen toimintakertomus 2010 Markkinaympäristö parani vuonna 2010 Rahoituskriisiä seurannut maailmantalouden elpyminen vaikutti hyödykkeiden kysyntään ja hintoihin myönteisesti vuonna Perusmetallien kysyntä kasvoi erityisesti Kiinassa, ja vuoden loppua kohti kysyntä piristyi myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Kysynnän kasvun lisäksi myös sijoitustoiminta elpyi, ja arvopaperimarkkinoilla sijoittajien aktiivisuus parani vuoden jälkipuoliskolla. Vuonna 2010 nikkelin käteishinta Lontoon metallipörssissä (London Metals Exchange, LME) oli keskimäärin dollaria tonnia kohden. Tämä oli huomattavasti enemmän kuin vuonna 2009, jolloin nikkelin hinta oli keskimäärin dollaria tonnilta. Tammi huhtikuussa 2010 nikkelin hinta oli alimmillaan noin dollaria ja nousi enimmillään yli dollariin tonnilta. Tämä johtui sekä varastojen kasvattamisesta että Kiinan metallituonnista. Kun varastojen kartuttamisvaihe keväällä päättyi, erityisesti ruostumattoman teräksen tuotantoon liittyvä kysyntä heikkeni useaksi kuukaudeksi, mutta alkoi piristyä uudelleen varsinkin loka-joulukuussa. Ruostumattoman terässulan kokonaistuotannon arvioidaan kasvaneen vuonna 2010 noin 23 prosenttia, yhteensä 30,8 miljoonaan tonniin. Valtaosa tästä kasvusta oli peräisin Kiinasta. Jalostetun nikkelin tarjonnan arvioidaan kasvaneen 6,5 prosenttia vuodesta 2009 ja olleen 1,42 miljoonaa tonnia vuonna Maailmantalouden elpymisen myötä kysyntä kasvoi 13,5 prosenttia ja oli 1,50 miljoonaa tonnia. Tämä merkitsi yli tonnin tarjontavajetta (lähde: Brook Hunt). Vuoden 2010 lopulla nikkelimarkkinoiden näkymät vuodelle 2011 kääntyivät myönteisemmiksi. Kysynnän kasvun jatkuminen alkoi näyttää entistä todennäköisemmältä, kun taas useista uusista greenfield-hankkeista peräisin olevan tarjonnan arvioitiin viivästyvän. Nikkelimarkkinoiden tavoin myös sinkkimarkkinat osoittivat elpymisen merkkejä. Sinkin hintakehitys noudatteli nikkelin hintakehitystä vuoden aikana, ja LME:ssä noteerattu sinkin käteishinta vaihteli hieman alle dollarista lähes dollariin tonnilta. Sinkin keskihinta vuonna 2010 oli dollaria tonnilta. Euron ja dollarin välisen kurssin volatiliteetti oli edelleen suuri. Kurssi reagoi voimakkaasti useisiin taloudellisiin indikaattoreihin ja valuuttakurssien volatiliteetti heijastui myös hyödykehintoihin. Dollarin suhteellinen heikkeneminen tyypillisesti korreloi korkeampien hyödykehintojen kanssa, mikä osittain suojasi Talvivaaraa EUR/USD-kurssin volatiliteetilta. Koska Talvivaaran liikevaihto on peräisin dollarimääräisestä metallinmyynnistä mutta yhtiön kustannuspohja on pääasiassa euromääräinen, yhtiö on hyvin altis markkinoiden muutoksille sekä hyödykehintojen että valuuttakurssien osalta. Globaalin kysynnän muutokset eivät sen sijaan suoraan kohdistu Talvivaaraan, sillä se myy päätuotteensa eli nikkeli- ja sinkkisulfidit asiakkailleen pitkäaikaisten sopimusten perusteella. Painopiste tuotannon ylösajossa Talvivaaran toiminnan painopiste pysyi vuonna 2010 tuotannon ylösajossa. Jo käytössä olevien tuotantolaitteistojen ja -prosessien optimointi jatkui läpi vuoden, ja täyden tuotantotason edellytykset täyttyivät metallitehtaan toisen tuotantolinjan, sekundääriliuotuskasan pohjien, primäärikasan purku- ja sekundäärikasan kasauslaitteistojen sekä toisten vety- ja rikkivetytehtaiden käyttöönoton myötä. Vuoden 2010 tuotantomäärät olivat vahva osoitus Talvivaaran tuotantoprosessien skaalautuvuudesta ja tuotannon ylösajon etenemisestä: nikkeliä tuotettiin tonnia (2009: 735 tonnia) ja sinkkiä tonnia (2009: tonnia). Vaikka vuodelle asetettuja alkuperäisiä tuotantotavoitteita ei saavutettu, tuotannon ylösajo eteni lupaavasti vuoden toisesta neljänneksestä alkaen. Nikkelintuotanto kasvoi suhteellisen tasaisesti, lähes 20 prosentin vauhdilla jokaisella kvartaalilla, ja vastaavan kehityksen jatkumiselle on kaikki edellytykset myös vuonna Sotkamon kaivoksen toiminnassa oli useita teknisiä haasteita vuonna Näitä olivat esimerkiksi vetytehtaan rikkoutuminen sekä rikkivetygeneraattorin asennusvirheistä johtunut riittämätön rikkivetykapasiteetti. Lisäksi tuotantomääriä jouduttiin rajoittamaan useiden kuukausien ajan rikkivetypäästöjen aiheuttamien hajuhaittojen vuoksi. Näistä haasteista sekä muista tuotannon käynnistämiseen liittyvistä seikoista aiheutui väistämättömiä tuotannonmenetyksiä, jotka olivat ajoittain merkittäviä. Ongelmat kuitenkin ratkaistiin tehokkaasti, ja tuotannon luotettavuus parani huomattavasti vuoden loppua kohden. Talvivaaran organisaatio osoitti, että se pystyy ratkaisemaan teknisiä ongelmia ja oppimaan virheistään. Tämä on ensiarvoisen tärkeää vielä jäljellä olevien tuotannon ylösajovaiheiden kannalta sekä suunnitellun kapasiteetin mukaisen toiminnan kannalta. Tuotantoprosessien perinpohjaisen ymmärtämisen, riskienhallinnan ja ennakoivan kunnossapidon parantamiseksi Talvivaara otti elokuussa 2010 käyttöön tuotantovarmuusohjelman. Ohjelma koskee koko tuotanto-organisaatiota sen kaikilla tasoilla. Kaivososasto suoriutui vuodesta hyvin ja louhi 13,3 miljoonaa tonnia malmia (2009: 10,8 miljoonaa tonnia) sekä 16,7 miljoonaa tonnia sivukiveä (2009: 4,3 miljoonaa tonnia). Edelliseen vuoteen verrattuna kaivososasto lisäsi kokonaistuotantoaan 99 prosenttia. Sivukiven louhintaa lisättiin huomattavasti, sillä sivukiveä tarvittiin sekundäärikasan perustusten tasoittamiseen. Malminkäsittely tuotti vuonna 2010 yhteensä 13,3 miljoonaa tonnia murskattua ja kasattua malmia (2009: 8,5 miljoonaa tonnia). Vaikka tuotantomäärän kasvu olikin edellisvuoteen verrattuna huomattava ja tuotantotaso korkeimmillaan yli nimelliskapasiteetin, jäi murskauspiirin suorituskyky kokonaisuudessaan edelleen tavoitteistaan. Tämä ei sinänsä aiheuta ongelmia vuoden 2011 metallintuotantotavoitteita ajatellen, kun otetaan huomioon jo biokasaliuotuksessa olevan malmin suuri määrä. Pidemmän aikavälin tuotantotavoitteita silmällä pitäen asia edellyttää kuitenkin vielä toimenpiteitä. Primääriliuotuskasan purkujärjestelmän ja sekundääriliuotuskasan kasausjärjestelmän asentaminen ja käyttöönotto olivat erityinen haaste ja samalla merkittävä virstanpylväs malminkäsittelyosastolle. Kumpikin järjestelmä käynnistettiin syksyllä, ja sekundäärikasan kasausjärjestelmä on ollut siitä lähtien tuotantokäytössä hyvin tuloksin. Sen sijaan primääriliuotuskasan purkujärjestelmän käyttöönotto on sujunut odotettua hitaammin, minkä vuoksi murskaus- ja kasausmäärät vähenivät vuoden viimeisellä neljänneksellä. Biokasaliuotusprosessi eteni tavoitteiden mukaan vuoden aikana. Primääriliuotuskasa saatiin ensimmäisen kerran täyteen marraskuussa, ja sekundääriliuotuksen käynnistämisestä saatiin hyviä tuloksia aiemmin syksyllä. Prosessien kehittämisessä kiinnitettiin erityistä huomiota ilmastuksen parantamiseen. Tämän tuloksena liuoksen nikkelipitoisuudet lisääntyivät erityisesti kasan uudemmissa lohkoissa ja olivat joissakin lohkoissa selvästi yli kolme grammaa litralta. Kaiken kaikkiaan metallien talteenottolaitokseen siirretyn liuoksen nikkelipitoisuus nousi vuoden lopulla noin 2,2 grammaan litraa kohden. Toisen tuotantolinjan onnistunut ja aikataulun mukainen käyttöönotto kesällä sekä toisen vetytehtaan ja rikkivetygeneraattorin käynnistys syksyllä olivat metallien talteenotossa merkittäviä saavutuksia vuonna Metallien talteenottolaitos kuitenkin kärsi ensimmäisenä jatkuvan toiminnan vuotenaan myös useista teknisistä käynnistysvaikeuksista sekä niiden aiheuttamista seisokeista. Prosessien optimointi ja pullonkaulojen poistaminen jatkuivat koko vuoden, ja niitä jatketaan myös vuonna5 Vuoden 2010 lopulla laitoksen käytettävyys ja tuotanto oli jo parantunut, erityisesti ensimmäisen tuotantolinjan osalta. Laitoksen jatkuvan, täyden kapasiteetin tuotannon varmistaminen edellyttää kuitenkin vielä toimenpiteitä. Taloudellinen katsaus Taloudellinen tulos Talvivaaran vuoden 2010 liikevaihto oli 152,2 miljoonaa euroa (2009: 7,6 miljoonaa euroa). Katsauskaudella myytiin tonnia nikkeliä, tonnia sinkkiä ja 94 tonnia kobolttia. Konsernin liiketoiminnan muut tuotot, jotka koostuivat lähinnä nikkeli- ja sinkkitermiinien realisoituneista myyntivoitoista sekä vetytehtaan helmikuisen vian perusteella saadusta keskeytysvakuutuskorvauksesta, olivat 20,9 miljoonaa euroa (2009: 43,1 miljoonaa euroa). Henkilöstökulut, joihin sisältyvät vuoden 2007 henkilöstön optio-ohjelman henkilöstökulut, olivat 19,9 miljoonaa euroa (2009: 17,7 miljoonaa euroa). Kulujen nousu johtui työntekijöiden määrän kasvusta. Liiketoiminnan muut kulut olivat 43,8 miljoonaa euroa (2009: 61,1 miljoonaa euroa). Näihin sisältyi realisoituneita tappioita sekä käyvän arvon vähennyksiä koronvaihtosopimuksista, USD-termiineistä ja optioista. Loput kulut olivat lähinnä kunnossapitokuluja (13,0 miljoonaa euroa) sekä energiakuluja (11,2 miljoonaa euroa). Liikevoitto oli 25,5 miljoonaa euroa (2009: liiketappio 54,8 miljoonaa euroa). Vuoden 2010 rahoitustuotot olivat 3,5 miljoonaa euroa (2009: 11,5 miljoonaa euroa). Ne koostuivat pääasiassa talletusten valuuttakurssivoitoista. Rahoituskulut olivat 38,8 miljoonaa euroa (2009: 31,8 miljoonaa euroa). Ne koostuivat pääasiassa 18,7 miljoonan euron suuruisista valuuttakurssitappioista, jotka aiheutuivat 320 miljoonan dollarin projektilainasta ja Nyrstarin 335 miljoonan dollarin ennakkomaksusta. Lainojen korot olivat 18,5 miljoonaa euroa. Tilikauden tappio ennen veroja oli 9,9 miljoonaa euroa. 3,1 miljoonan euron tuloverot aiheutuivat laskennallisten verosaamisten vähennyksestä, mikä puolestaan johtui johdannaisten myyntiin liittyvästä laskennallisten verovelkojen purusta. Tuotannon ylösajon etenemisen myötä yhtiön tilikauden tappio pieneni 13,1 miljoonaan euroon, kun se vuonna 2009 oli 55,0 miljoonaa euroa. Yhtiön laaja tulos vuodelta 2010 oli -24,4 miljoonaa euroa (2009: -124,7 miljoonaa euroa). Tähän sisältyy suojausrahaston arvon pienentyminen suojattujen myyntien toteuduttua. Tase Tilivuoden investoinnit olivat 115,7 miljoonaa euroa (2009: 118,5 miljoonaa euroa). Investoinnit liittyivät lähinnä liuotuskasojen perustusten rakentamiseen, metallien talteenottolaitoksen toisen tuotantolinjan asennukseen sekä sekundäärikasan kasauslaitteiston ja kuljetushihnojen hankintaan. Konsernin taseessa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvo oli yhteensä 728,2 miljoonaa euroa ( : 644,4 miljoonaa euroa). Tähän sisältyvät 77,8 miljoonan euron rahoitusleasingsopimukset, josta vuonna 2010 solmittujen rahoitusleasingsopimusten osuus oli 59,9 miljoonaa euroa (2009: 16,0 miljoonaa euroa). Vuosina Talvivaara Infrastructure Oy rakensi uuden pistoraiteen, joka yhdistää kaivosalueen valtiolliseen rautatieverkostoon lähtien pistoraide on luokiteltu myytävänä oleviin omaisuuseriin. Ensimmäinen sovittu vähimmäiskuljetusvaatimus saavutettiin toukokuussa 2010, ja Suomen valtio maksoi osan radan lunastushinnasta kesäkuussa. Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden määrä väheni 39,4 miljoonaa euroa luokittelumuutoksen vuoksi. Konsernin vaihto-omaisuus oli vuoden 2010 lopussa 175,4 miljoonaa euroa ( : 109,5 miljoonaa euroa). Vaihto-omaisuuden kasvu johtui tuotannon ylösajosta ja sen aiheuttamasta lisäyksestä kasatun malmin määrässä. Vaihtoomaisuus arvostetaan hankintamenoon. Nikkeli-, sinkki- ja USD-termiinit suljettiin vuoden ensimmäisellä neljänneksellä, joten johdannaisinstrumentit koostuivat koronvaihtosopimuksista ja USD-määräisistä optioista, joiden arvo oli -1,2 miljoonaa euroa, ja jotka kirjattiin velkoihin (johdannaisinstrumentit : varat 33,1 miljoonaa). Vuoden 2010 lopussa rahavarat olivat 165,6 miljoonaa euroa ( : 11,9 miljoonaa euroa). Oman pääoman osuus omassa pääomassa ja veloissa oli 380,3 miljoonaa euroa ( : 382,6 miljoonaa euroa). Tähän sisältyy noin 25 miljoonan euron hybridilaina. Vuoden 2010 aikana merkittiin ja maksettiin yhteensä uutta osaketta yhtiön 2007A optio-oikeuksien perusteella. Osakkeiden merkintähinta, yhteensä 0,5 miljoonaa euroa, on kirjattu omaan pääomaan. Lainat kasvoivat 438,1 miljoonasta eurosta ( ) 480,6 miljoonaan euroon ( ). Lainojen muutoksissa näkyvät helmikuussa 2010 takaisin maksettu 320 miljoonan dollarin projektilaina sekä liikkeeseen laskettu 225,0 miljoonan euron vakuudeton vaihtovelkakirjalaina, joka erääntyy joulukuussa Talvivaara sai tilivuonna ennakkomaksuja yhteensä 263,0 miljoonaa euroa. Niihin sisältyvät 335,0 miljoonan dollarin ennakkomaksu Nyrstar NV:n kanssa solmitusta sinkin tuotevirtasopimuksesta sekä Suomen valtion maksama 20 miljoonan euron ennakkomaksu Talvivaara Murtomäki-radan lunastuksesta. Oma pääoma ja velat olivat vuoden lopussa yhteensä 1 216,3 miljoonaa euroa ( : 879,0 miljoonaa euroa). Valuutta- ja hyödykesuojaukset ja suojauslaskenta Konserni sulki kaikki hyödyke- ja valuuttasuojauspositionsa 320 miljoonan dollarin projektilainan takaisinmaksun yhteydessä helmikuussa Suojien sulkemisesta saatu nettotuotto oli 46 miljoonaa euroa. Rahoitus Joulukuussa yhtiö laski liikkeeseen 225 miljoonan euron vakuudettoman senioristatuksisen vaihtovelkakirjalainan, joka erääntyy vuonna Arvopaperit ovat vaihdettavissa 27,0 miljoonaan Talvivaaran uuteen osakkeeseen. Vaihtovelkakirjan korko on 4,00 prosenttia ja kokonaistuotto 6,50 prosenttia, mikä johtuu 114,5 prosentin lunastushinnasta maturiteetissa. Kesäkuussa Talvivaara allekirjoitti 100 miljoonan euron kolmevuotisen luottolimiittisopimuksen pääjärjestäjinä ja lainanantajina toimivien Nordean, Handelsbankenin ja Sampo Pankin kanssa. Luoton marginaali oli 3,00 prosenttia vuoden 2010 loppuun asti ja sen jälkeen 1,75 3,00 prosenttia yhtiön velkaantuneisuusasteen mukaan. Luotto on tarkoitettu Talvivaara-konsernin yleisiin tarpeisiin luottoa ei ollut nostettuna. Kesäkuussa Talvivaara allekirjoitti myös Finnveran myöntämän 10 miljoonan euron investointi- ja käyttöpääomalainn, jonka laina-aika on kahdeksan vuotta ja marginaali 4,1 prosenttia. Laina on nostettu kokonaisuudessaan. Kesäkuussa Suomen valtio maksoi ensimmäisen, 50 prosentin, erän Talvivaara Murtomäki-radan yhteensä 40 miljoonan euron (ALV 0 %) korvauksesta. Koko kesäkuisella suorituksella lyhennettiin 41 miljoonan euron lainaa, jolla Talvivaara Infrastructure Oy rahoitti rautatien rakentamisen. Helmikuussa Talvivaara teki sinkkituotantoa koskevan tuotevirtasopimuksen Nyrstarin kanssa. Nyrstar maksoi sopimukseen liittyen 335 miljoonan dollarin ennakkomaksun, josta suurin osa käytettiin 320 miljoonan dollarin projektilainan takaisinmaksuun. Helmikuussa Talvivaara nosti 25 miljoonan euron suuruisen hybridilainan, joka on kirjattu omaksi pääomaksi IFRS-standardien mukaisesti. 56 Liiketoiminnan kehitys ja kaupalliset järjestelyt Sinkkituotantoa koskeva tuotevirtasopimus Nyrstarin kanssa Talvivaara Sotkamo Oy teki sinkkituotantoa koskevan tuotevirtasopimuksen Nyrstarin kanssa helmikuussa Sopimusehtojen mukaan Talvivaara toimittaa koko sinkkituotantonsa Nyrstarille siihen asti kunnes 1,25 miljoonaa tonnia sinkkiä on toimitettu. Nyrstar maksoi Talvivaaralle 335 miljoonan dollarin ennakkomaksun sinkkituotevirrasta. Lisäksi Nyrstar maksaa Talvivaaralle 350 euron louhinta- ja prosessointimaksun jokaisesta toimitetusta sinkkitonnista (maksuun liittyy hinnankorotusmekanismi, joka perustuu rikin ja propaanin hintamuutoksiin). Osapuolet sopivat myös seuraavasta hinnanjakomekanismista: Vähintään sopimuksen seitsemän ensimmäisen voimassaolovuoden aikana tai kunnes tonnia sinkkiä on toimitettu Nyrstar maksaa Talvivaaralle 10 prosenttia Lontoon metallipörssin (LME) sinkin hintanoteerauksesta siltä osin kuin noteeraus ylittää dollaria tonnilta (3 000 dollariin tonnilta asti) ja 30 prosenttia LME:n sinkin hintanoteerauksesta siltä osin kuin noteeraus ylittää dollaria tonnilta; ja tämän jälkeen sopimuksen loppuaikana Nyrstar maksaa Talvivaaralle 30% siitä osuudesta, millä LME:n sinkin hintanoteeraus ylittää 350 euron louhinta- ja prosessointimaksun jokaisesta tonnista toimitettua sinkkiä. Nyrstar on myös sopinut, että se toimittaa Talvivaaralle enintään tonnia rikkihappoa vuodessa sopimuksen voimassaoloaikana käytettäväksi Talvivaaran bioliuotusprosessissa. Uraanin talteenotto sivutuotteena Talvivaara ilmoitti helmikuussa, että se suunnittelee aloittavansa muiden metallien sivutuotteena saatavan uraanin talteenoton ja hyödyntämisen uraanipuolituotteena (yellow cake). Yhtiö aikoo ottaa uraania talteen päätuotteiden liuotusprosessista teknisesti yksinkertaisella ja turvallisella uuttomenetelmällä, joka on metallien talteenotossa laajalti käytössä oleva menetelmä. Suunnitellun uuttolaitoksen arvioidaan olevan noin miljoonan euron investointi. Vuosittaisiksi tuotantokustannuksiksi arvioidaan noin kaksi miljoonaa euroa. Vuosituotannon määräksi arvioidaan noin 350 tonnia uraania eli noin 410 tonnia uraanipuolituotetta. Suunniteltu uraanituotanto edellyttää vielä viranomaishyväksyntöjä sekä Suomen hallituksen hyväksyntää. Talvivaara jätti huhtikuussa 2010 työ- ja elinkeinoministeriöön ydinenergialain mukaisen hakemuksen uraanin talteenottamisesta sivutuotteena. Neuvotteluja uraanin myynti- ja ostosopimuksesta käytiin pääosin vuonna Sopimus Cameco Corporationin kanssa allekirjoitettiin alkuvuodesta 2011 kuten katsauskauden jäkeisissä tapahtumissa kerrotaan. Nikkelin vuosituotannon kasvattaminen yli tonniin Talvivaara ilmoitti lokakuussa, että kaivoksen mineraalivarannot ovat 54 prosenttia aiemmin arvioitua suuremmat. Tämän seurauksena yhtiö käynnisti projektin, jonka tarkoituksena on selvittää mahdollisuuksia lisätä Sotkamon kaivoksen tuotantokapasiteettia. Selvitystyön aikana arvioidaan erilaisia tuote- ja kapasiteettivaihtoehtoja, raaka-aineiden ja materiaalien saatavuutta, logistiikkaa, taloudellista kannattavuutta ja lupaprosesseja. Vuonna 2011 keskitytään erityisesti alustaviin teknisiin selvityksiin ja lupaprosessiin. Arvioiden mukaan laajennettu tuotantovoitaisiin aloittaa aikaisintaan vuonna Geologia Talvivaara suoritti Kuusilammen ja Kolmisopen esiintymillä onnistuneita kairauksia vuosina 2009 ja Kairausten tuloksena yhtiö ilmoitti suuremmista mineraalivarannoista lokakuussa Varannot on raportoitu JORC-luokittelun mukaisesti. Kokonaismineraalivarantojen määrä, miljoonaa tonnia, on 54 prosenttia suurempi kuin joulukuussa 2008 ilmoitettu miljoonaa tonnia. Todetut ja todennäköiset mineraalivarannot kasvoivat 75 prosenttia, miljoonaan tonniin. Kokonaisvarantojen arvioidaan sisältävän 3,4 miljoonaa tonnia nikkeliä (vuoden 2008 varannoissa 2,2 miljoonaa tonnia) ja 7,6 miljoonaa tonnia sinkkiä (aiemmin 5,0 miljoonaa tonnia). Suurin osa uusista mineraalivarannoista löytyi Kolmisopen esiintymän täydennyskairauksissa. Täydennyskairausten perusteella esiintymän kokonaisvarannot kasvoivat 270 prosenttia, 178 miljoonasta tonnista 660 miljoonaan tonniin. Kuusilammen esiintymän geologisilla kartoituksilla ja timanttikairauksilla keskityttiin ensisijaisesti varantojen luokituksen parantamiseen. Tuloksena oli 56 prosentin lisäys todettuihin ja todennäköisiin mineraalivarantoihin, 505 miljoonasta tonnista 788 miljoonaan tonniin. Kokonaismineraalivaranto on noin 8 prosenttia suurempi, 890 miljoonaa tonnia. Molempien esiintymien metallipitoisuudet säilyivät muuttumattomina (0,22 prosenttia nikkeliä ja 0,49 prosenttia sinkkiä), mikä vahvistaa entisestään malmioiden koostumuksen tasalaatuisuutta. Kuusilammen ja Kolmisopen esiintymien välillä sekä Kolmisopen esiintymän pohjoispuolella on edelleen merkittävä malminetsintäpotentiaali. Tutkimus ja kehitys Talvivaara keskittyi tutkimus- ja kehitystoiminnassaan biokasaliuotuksen ja metallien talteenottoprosessin optimointiin sekä lisämetallien talteenottoon biokasasta saatavasta liuoksesta. Bioliuotusprosessin kehitystyössä pyrittiin ymmärtämään liuotuskasan toimintaa entistä paremmin, parantamaan kasan ilmastustapoja sekä optimoimaan kasan hydrodynamiikkaa. Metallien talteenotossa kehitettiin tuotteiden laatua erityisesti kosteuden ja kemiallisen puhtauden osalta. Lisäksi tehtiin tutkimuksia, joiden tavoitteena on toimintakustannusten, kuten lipeän kulutuksen, vähentäminen. Rikkivetypäästöjen aiheuttamien hajuongelmien tehokas ehkäisy oli yksi tärkeimmistä lyhyen aikavälin kehityskohteista vuoden 2010 alkupuolella. Tuolloin ilmeni, että metallien talteenottolaitoksen kaasunpesukapasiteetti oli riittämätön kaupallisen mittakaavan tuotantoon. Aluksi yhtiö lähti kehittämään nykyistä lipeän käyttöön perustuvaa kaasunpesujärjestelmäänsä ja tutki samalla myös muita käsittelyvaihtoehtoja. Lopulta menetelmäksi valittiin rikkivedyn poistaminen vetyperoksidin avulla. Menetelmä otettiin tuotantokäyttöön vuoden viimeisellä neljänneksellä. Uuttomenetelmän kehittämistä uraanin talteenottamiseksi liuoksesta jatkettiin vuonna Vuoden jälkipuolella keskityttiin entistä enemmän prosessin kehittämiseen teollisessa mittakaavassa sekä suunnitellun tuotantolaitoksen perus- ja detaljisuunnitteluun. Talvivaara jatkoi liuoksen sisältämän mangaanin rikastamiseen liittyviä teknisiä tutkimuksia. Mangaanimetallin, -oksidin ja -sulfaatin rikastamiseen käytettiin onnistuneesti elektrolyysiteknologiaa. Päätökset mahdollisesta investoinnista kaupallisen mittakaavan mangaanin tuotantoon on lykätty tuonnemmaksi, sillä ne edellyttävät mangaanituotteiden tuotantoon ja markkinointiin liittyvää kumppanuussopimusta. 67 Kestävä kehitys Talvivaara jatkoi toimintansa kehittämistä kestävän kehityksen ohjelmansa mukaisesti. Ohjelmassa korostetaan jatkuvaa parantamista ja toiminnan tehokkuutta. Talvivaaran tavoitteena on luoda turvallinen ja terveellinen työympäristö, ja yhtiö jatkoi turvallisuuskulttuurinsa kehittämistä nolla tapaturmaa -periaatteen pohjalta. Aktiivisen turvallisuustyön ansiosta työtapaturmatiheys vuonna 2010 oli 10,7 tapaturmaa miljoonaa työtuntia kohden (2009: 11 tapaturmaa). Talvivaara on sitoutunut ympäristötehokkuuden ja operatiivisen riskienhallinnan jatkuvaan kehittämiseen sekä toimintansa ympäristövaikutusten vähentämiseen. Ilmapäästöjen vähentämiseen liittyvät investoinnit paransivat yhtiön ympäristönsuojelun tasoa vuoden loppua kohden. Vuonna 2011 on toteutettava vielä joitakin parannuksia pöly- ja rikkivetypäästöjen vähentämiseksi, jotta ympäristöluvassa asetetut vaatimukset voidaan saavuttaa säännönmukaisesti. Vuodelle 2010 asetetut tavoitteet kemikaalien hallinnointiin liittyvän REACHsäännöstön sekä aineiden ja seosten luokitusta, merkintää ja pakkaamista koskevan CLP-sääntelykehyksen noudattamiseksi saavutettiin. Yhtiö toimitti rekisteröintiviranomaisille nikkeli- ja sinkkisulfidia koskevat asiakirjat ja keräsi ja koosti CLP-asetuksen mukaiset tiedot kaikista Talvivaaran käyttämistä aineista. Talvivaara ja 25 muuta suomalaisyhtiötä osallistuivat CDP-asetuksen mukaiseen hiilijalanjälkiraportoinnin hankkeeseen. Näiden tietojen kerääminen ja raportointi helpottaa yhtiön kasvihuonekaasupäästöjen optimointia tulevaisuudessa. Vuonna 2010 käynnissä olleet lupaprosessit liittyivät uraanin talteenottoon sivutuotteena sekä Talvivaaran kaivoksen nykyisen ympäristöluvan päivittämiseen. Uraanin rikastamiseen liittyvä ympäristövaikutusten arviointi suoritettiin vuonna Yhtiö aikoo jättää prosessiin liittyvän ympäristölupahakemuksen vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä. Nykyisen ympäristöluvan uusimishakemus jätetään niin ikään maaliskuun 2011 loppuun mennessä. Hakemukseen liittyvä päivitystyö tehtiin pääosin vuonna Alueen tulevaa luonnonmukaistamista ja seurantavelvoitteita varten asetettu vakuus oli vuoden lopussa 27,0 miljoonaa euroa (2009: 15,3 miljoonaa euroa). Joulukuussa 2010 Talvivaara saavutti merkittävän virstanpylvään ympäristöjohtamistyössään, kun sen ympäristöjärjestelmälle myönnettiin ISO sertifikaatti. Sertifikaatti kattaa yhtiön kaikki toiminnot. Talvivaaran ISO järjestelmän mukaisia tavoitteita ovat jatkuva parantaminen, luonnonvarojen kestävä ja taloudellinen käyttö sekä yhtiön kaikkien prosessien kehittäminen kaivostoiminnan ympäristövaikutusten pitämiseksi mahdollisimman pieninä. Riskienhallinta ja tärkeimmät riskit Riskien hallintaa koskevan hyvän hallinnointitavan mukaisesti Talvivaaralla on käynnissä jatkuva, hallituksen hyväksymä prosessi riskien tunnistamiseksi, niiden vaikutuksien mittaamiseksi tiettyjen oletusten pohjalta sekä riskien hallitsemiseen tarvittavin ennakoiviin toimenpiteisiin ryhtymiseksi. Vuonna 2010 Talvivaara keskittyi riskienhallintatyössään kehittämään osasto- ja toimintotason riskienhallintakäytäntöä. Kehitystyötä tehtiin muun muassa sisäisissä kehitysohjelmissa, jotka liittyivät ympäristöasioihin, työterveyteen ja turvallisuuteen, sisäiseen kontrolleihin ja tuotantovarmuuteen. Vuoden 2011 tavoitteena on päivittää konsernitason riskienhallintaohjelmat siten, että ne vastaavat Talvivaaran tämänhetkistä kehitysvaihetta, jossa on siirrytty projektiyhtiöstä tuotantoa harjoittavaksi yhtiöksi. Konsernitason riskiarviointi perustuu osastotason arvioinnin tuloksiin sekä käytetyistä riskiarviointityökaluista saatuun kokemukseen. Arvioinnissa huomioidaan tunnistettujen riskien todennäköisyys ja arvioitu vaikutus. Talvivaaran toimintaan vaikuttavat erilaiset kaivosalan yleiset riskit, kuten Talvivaaran mineraaliesiintymien tuotannolliseen kehittämiseen liittyvät riskit, arviot varannoista ja resursseista, infrastruktuuririskit ja hyödykehintojen volatiliteetti. Riskejä liittyy myös valuuttojen vaihtokursseihin, johtamis- ja valvontajärjestelmiin, edellisten tilikausien tappioihin ja epävarmuuksiin Talvivaara-konsernin tulevasta kannattavuudesta, yhteistyökumppaneihin, riippuvuuteen avainhenkilöistä sekä lakien, säännösten ja niihin liittyvien kustannusten vaikutuksiin, ympäristövahinkoihin sekä Talvivaaran kaivospiiriin ja kaivoslupaan. Lyhyen aikavälin toiminnan riskit koskevat Talvivaarassa parhaillaan toteutettavaa toiminnan ylösajoa. Yhtiö on osoittanut, että sen kaikki tuotantoprosessit toimivat teollisessa mittakaavassa. Ylösajon nopeuteen voi silti liittyä riskitekijöitä, kuten puutteita tuotantolaitteiden luotettavuudessa ja kestävyydessä, liuotusnopeudessa ja biokasaliuotukseen liittyvässä metallien talteenotossa. Lisäksi Talvivaaralla saattaa olla tuotantoon tai tuotannon ylösajoon liittyviä riskejä, jotka eivät ole tällä hetkellä tiedossa tai joihin yhtiö ei voi vaikuttaa. Nikkelin markkinahinta on historiallisesti vaihdellut merkittävästi, ja Talvivaara odottaa volatiliteetin jatkuvan edelleen. Tähän vaikuttavat kysynnän ja tarjonnan tasapainossa tapahtuvat muutokset, makroekonomiset tekijät ja valuuttakurssien vaihtelut. Koska noin 90 prosenttia Talvivaaran liikevaihdosta on tällä hetkellä peräisin nikkelin myynnistä, nikkelin hintamuutoksilla on välitön ja merkittävä vaikutus yhtiön taloudelliseen tulokseen ja liiketoimintaan. Helmikuusta 2010 lähtien Talvivaaralla ei ole ollut suojauksia metallien hintojen vaihteluja vastaan. Täysi tai lähes täysi alttius nikkelin hinnan muutoksille on Talvivaaran strategian mukaista, sillä yhtiön näkemyksen mukaan Talvivaaran kaivos voi toimia kannattavasti alhaistenkin raaka-ainehintojen kausina. Talvivaaran liikevaihto syntyy lähes pelkästään Yhdysvaltain dollareina, kun taas yhtiön kustannukset ovat euromääräisiä. Euron mahdollinen vahvistuminen dollariin nähden voi haitata yhtiön liiketoimintaa ja heikentää sen taloudellista tilannetta olennaisesti. Talvivaara suojautuu dollarin kurssimuutoksilta tapauskohtaisesti. Tavoitteena on rajoittaa dollarin heikentymisen aiheuttamia negatiivisia vaikutuksia kulloinkin perustellulla tavalla. Mikäli Talvivaara ei pysty tuottamaan riittäviä määriä myytäviä tuotteita, erityisesti nikkeliä, tai mikäli tuotantokustannukset nousevat odottamattomasti tai mikäli hyödykehinnat tai valuuttakurssit muuttuvat äkisti ja merkittävästi, yhtiölle saattaa aiheutua likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskejä. Talvivaara pyrkii pienentämään maksuvalmiusriskiä seuraamalla tarkasti maksuvalmiuttaan. Tavoitteena on havaita mahdollisesti uhkaavat epäedulliset muutokset hyvissä ajoin ja saada riittävästi aikaa tarvittavan luoton tai muun rahoituksen hankkimiseen kohtuullisin ehdoin. Talvivaara pyrkii myös pitämään pitkäaikaisten velkojen maturiteettiprofiilin tasapainossa jälleenvakuutusriskien vähentämiseksi. Henkilöstö Talvivaaran henkilöstö kasvoi edelleen voimakkaasti vuonna 2010, ja henkilöstömäärä lisääntyi 308:sta 389:een. Suurin osa henkilöstöstä on rekrytoitu paikallisesti Kainuun alueelta, missä Talvivaara on suurin uusien työpaikkojen luoja. Työntekijöiden keski-ikä oli edelleen 38,5 vuotta, ja henkilöstön ikäjakauma vastaa teollisuuden keskiarvoa Suomessa. Vaikka Talvivaaran rekrytointivauhti onkin poikkeuksellisen kiivas, yhtiö haluaa säilyttää henkilöstön ikärakenteen järkevänä. Kaivosteollisuus on perinteisesti miesvaltainen, mutta Talvivaara pyrkii palkkaamaan myös naisia. Tämä on kuitenkin osoittautunut haasteelliseksi naishakijoiden vähyyden vuoksi. Talvivaaran henkilöstön vaihtuvuus väheni vuonna Vaihtuvuutta oli lähinnä yhtiön palvelukseen hiljattain tulleiden joukossa, eikä se vaikuttanut yhtiön toimintaan. Talvivaara Sotkamo Oy:n henkilöstön vaihtuvuus oli 5,1 prosenttia (2009: 78 10,6 prosenttia). Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:ssä ei tapahtunut henkilöstömuutoksia (vuonna 2009 vaihtuvuus oli 10,6 prosenttia). Talvivaaran työntekijöiden palkat perustuvat toimialan työehtosopimuksiin sekä yhtiön omaan, työn vaativuuteen perustuvan luokitteluun. Kokonaispalkka koostuu peruspalkasta sekä lyhyen ja pitkän aikavälin kannustinohjelmista. Vuosittaiset lyhyen aikavälin kannustinkriteerit perustuvat sekä työntekijän henkilökohtaisiin että yhtiön tuloksiin. Tuotannon ylösajovaiheessa ensisijaisena kriteerinä on tuotantomäärä. Talvivaaran pitkän aikavälin kannustinohjelmiin kuuluvat vuonna 2007 käynnistetty, koko henkilöstöä koskeva osakeoptio-ohjelma, sekä johdon omistusyhtiö Talvivaara Management Oy. Jälkimmäinen on suunnattu yhtiön ylimmälle johdolle, ja se edellyttää osallistujilta henkilökohtaisia sijoituksia yhtiön osakkeisiin. Henkilöstön kehittäminen perustuu vuosittaisiin koulutus- ja kehityssuunnitelmiin. Kaikki Talvivaaran työntekijät saavat perehdytyskoulutuksen, jossa paneudutaan muun muassa työturvallisuusasioihin. Lisäksi yhtiön tavoitteena on, että koko henkilöstö on suorittanut ensiapukurssin. Muutokset johtoryhmässä Tekniikan lisensiaatti Eeva Ruokonen nimitettiin Talvivaaran kestävän kehityksen johtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi helmikuun 2010 alusta alkaen. Diplomi-insinööri Jari Voutilainen nimitettiin Talvivaaran liiketoiminnan kehitysjohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi joulukuusta 2010 alkaen. Hallinnointiperiaatteet Talvivaara julkaisee selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä vuodelta 2010 vuosikertomuksessa sekä erikseen yhtiön www-sivuilla osoitteessa viikolla 13. Selvitys ei ole osa hallituksen toimintakertomusta. Varsinaisen yhtiökokouksen päätökset Talvivaaran varsinainen yhtiökokous pidettiin Kokouksessa päätettiin muun muassa seuraavaa: Yhtiön hallituksen jäsenten lukumääräksi muutettiin kahdeksan. Gordon Edward Haslam, D. Graham Titcombe, Eileen Carr, Eero Niiva, Saila Miettinen- Lähde ja Pekka Perä valittiin uudelleen hallituksen jäseniksi. Roland Junck ja Tapani Järvinen valittiin uusiksi jäseniksi hallitukseen. Yhtiön yhtiöjärjestyksen määräystä 5 muutettiin niin, että kaikkien hallituksen jäsenten toimikausi päättyy seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä. Yhtiön yhtiöjärjestyksen määräystä 12 muutettiin niin, että kutsu varsinaiseen tai ylimääräiseen yhtiökokoukseen on toimitettava osakkeenomistajille aikaisintaan kolme (3) kuukautta ja viimeistään kaksikymmentäyksi (21) päivää ennen kokousta, mutta kuitenkin viimeistään yhdeksän (9) päivää ennen yhtiökokouksen täsmäytyspäivää. Lisäksi osakkeenomistajan on ilmoittauduttava yhtiölle voidakseen osallistua yhtiökokoukseen. Ilmoitus tulee tehdä viimeistään kokouskutsussa mainittuna päivänä, joka voi olla aikaisintaan kymmenen (10) päivää ennen kokousta. Hallitus valtuutettiin päättämään enintään yhtiön oman osakkeen hankkimisesta julkisessa kaupankäynnissä sekä päättämään enintään yhtiön oman osakkeen luovuttamisesta. Kumpikin valtuutus poikkeaa osakkeenomistajien merkintäetuoikeudesta. Osakkeet ja osakkeenomistajat Liikkeelle laskettujen, Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään osakasluetteloon rekisteröityjen osakkeiden määrä oli yhteensä osaketta. Kun otetaan huomioon merkittäväksi tarjotun vaihtovelkakirjalainan sekä vuoden 2007 optio-ohjelman vaikutukset, yhtiön täysi auktorisoitu osakemäärä oli vuoden lopussa Erityisiä oikeuksia, jotka liittyvät liikkeeseen laskettuun 225 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainaan, ei ollut tilivuoden 2010 päättyessä vielä myönnetty. Tästä syystä vaihtovelkakirjalainan vaikutusta yhtiön täyteen auktorisoituun osakemäärään ei ole ilmoitettu. Osakkeiden merkintäaika 2007A-optioilla alkoi ja päättyy Yhtiön 2007A-optio-oikeuksien perusteella oli mennessä merkitty yhteensä Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oy:n uutta osaketta. Yhtiön 2007Aoptio-oikeuksista on vielä käyttämättä kappaletta seuraavat osakkeenomistajat omistivat yli viisi prosenttia Talvivaaran osakkeista ja äänioikeudesta: Pekka Perä (23,0 prosenttia), Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (8,6 prosenttia) ja BlackRock Investment Management Ltd (6,0 prosenttia). Osakeperusteiset kannustinjärjestelmät pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen päätöksellä yhtiö päätti jakaa vastikkeetta osakeoptioita yhtiön ja sen tytäryhtiöiden avaintyöntekijöille. Optiot oikeuttavat merkitsemään enintään yhtiön uutta osaketta sen jälkeen, kun yhtiön osake jaettiin 1:70-suhteessa (vuoden 2007 optio-ohjelma). Vuoden 2007 optio-ohjelman ehtojen mukaan yhtiön hallitus päättää osakeoptioiden jakamisesta. Vuoden 2010 aikana hallitus jakoi kappaletta 2007A-sarjan optioita, kappaletta 2007B-sarjan optioita ja kappaletta 2007C-sarjan optioita palkitsemiskomitean suosituksen perusteella yhtiön ja sen tytäryhtiöiden henkilöstölle. Optiot oikeuttavat merkitsemään kaikkiaan uutta osaketta. Vuodesta 2007 lähtien jaetuista optioista yhtiölle palautettiin vuoden 2010 aikana kappaletta 2007A-optioita, kappaletta 2007B-optioita ja kappaletta 2007C-optioita, jotka oikeuttavat merkitsemään 312,000 osaketta. Vuonna 2010 merkittiin yhteensä Talvivaaran uutta osaketta yhtiön 2007A-optio-oikeuksien perusteella. Vuoden 2007 optio-ohjelman perusteella jaettavissa olevien optioiden määrä vuoden 2010 päättyessä oli yhteensä kappaletta 2007C-optioita. Käyttämättä olevien optio-oikeuksien perusteella merkittävien osakkeiden äänioikeus on 2,4 prosenttia osakkeiden kokonaisäänistä. Joulukuussa 2010 Talvivaaran hallitus päätti uudesta Talvivaara-konsernin johtoryhmän jäsenten (jäljempänä osallistujat) osakeomistusjärjestelmästä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa osallistujien merkittävä pitkäaikainen osakeomistus yhtiössä. Järjestelmän kautta osallistujat sijoittavat henkilökohtaisesti huomattavan määrän omia varojaan yhtiön osakkeisiin. Osallistujat rahoittavat sijoituksensa osittain itse ja osittain yhtiön lainoituksen avulla. Talvivaaran Kaivososakeyhtiö myönsi Talvivaara Management Oy:lle 5,7 miljoonan euron lainan yhtiön osakkeiden hankkimista varten. Lainan korko on 3,0 prosenttia ja se maksetaan kokonaisuudessaan takaisin viimeistään vuonna Talvivaara Management Oy:n omistamat osaketta on pantattu Talvivaaralle lainan vakuudeksi. 89 Katsauskauden jälkeiset tapahtumat Uraanin myynti- ja ostosopimus Cameco Corporationin kanssa Talvivaara ja Cameco Corporation allekirjoittivat uraanin myynti- ja ostosopimuksen. Sopimusehtojen mukaan Cameco sijoittaa varoja uraanin talteenottolaitoksen rakentamiseen. Talvivaara laskuttaa investointikuluja Camecolta euromääräisinä siten, että investoinnin arvo vastaa enintään 60 miljoonaa dollaria. Camecon investointi maksetaan takaisin uraanipuolituotteen toimituksilla ensimmäisten sopimusvuosien aikana. Sen jälkeen kun investointi on maksettu takaisin, Cameco ostaa Sotkamossa tuotetun uraanin saakka voimassa olevan myynti- ja ostosopimuksen mukaisesti hintaan, joka perustuu toimitushetken markkinahintoihin. Talvivaaran uraanin tuotantomääräksi arvioidaan noin 350 tonnia uraania, mikä vastaa noin 410 tonnia uraanirikastetta (UO 4 ) vuodessa. Nyt solmittu sopimus edellyttää vielä Euratomin hankintakeskuksen vahvistusta sekä Euroopan komission hyväksyntää Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti. Asianmukaiset luvat on saatava myös Suomen viranomaisilta. Talvivaara ja Cameco odottavat saavansa Euratomin hyväksynnän muutaman kuukauden kuluessa. Talvivaara jätti huhtikuussa 2010 työ- ja elinkeinoministeriöön ydinenergialain mukaisen hakemuksen uraanin talteenottamisesta sivutuotteena. Kaivoksella on meneillään myös uraanin talteenottotoimintaan liittyvä ympäristövaikutusten arviointi, ja uraanin tuotantoon liittyvää ympäristölupahakemusta valmistellaan. Ylimääräisen yhtiökokouksen päätös vaihtovelkakirjalainaan liittyvistä erityisistä oikeuksista Talvivaaran pidetyssä ylimääräisessä yhtiökokouksessa päätettiin hyväksyä hallituksen ehdotus erityisten oikeuksien antamiseksi liittyen 225 miljoonan euron suuruiseen, vuonna 2015 erääntyvään senioristatuksiseen vakuudettomaan vaihtovelkakirjalainaan, joka laskettiin liikkeeseen Erityiset vaihto-oikeudet myönnettiin maksutta velkakirjojen alkuperäisille merkitsijöille ja/tai velkakirjojen myöhemmille ostajille. Erityisten oikeuksien antamisen seurauksena ja olettaen, että vaihtohintaan ei tehdä tarkistuksia, velkakirjat voidaan vaihtaa enintään :ksi yhtiön uudeksi osakkeeksi 7,0043 Englannin punnan (8,3435 euron) alkuperäisellä osakekohtaisella vaihtohinnalla. Näiden osakkeiden määrä vastaa noin 11 prosenttia tällä hetkellä liikkeeseen lasketuista osakkeista. Oikeus vaihtaa velkakirjat osakkeiksi alkaa, kun yhtiö on ilmoittanut velkakirjojen haltijoille erityisten oikeuksien antamista koskevan päätöksen hyväksymisestä, ja päättyy Kun otetaan huomioon ja merkittäväksi tarjottujen vaihtovelkakirjalainojen sekä vuoden 2007 optio-ohjelman vaikutukset, yhtiön täysi auktorisoitu osakemäärä oli vuoden 2010 lopussa osaketta. Lyhyen aikavälin näkymät Talvivaara odottaa, että Sotkamon kaivoksen tuotannon ylösajo jatkuu suunnitelmien mukaisesti vuonna 2011 ja arvioi nikkelin vuosituotannon määräksi tonnia. Tuotannon odotetaan kasvavan aluksi noin prosenttia vuosineljännestä kohden. Vuoden jälkipuoliskolla kasvun odotetaan kiihtyvän noin 40 prosenttiin, kun metallien talteenottolaitoksen prosessien optimointi etenee ja metallipitoista liuosta saadaan metallien talteenottolaitokseen entistä enemmän erityisesti sekundääriliuotuskasasta. Nikkelimarkkinoiden lyhyen aikavälin näkymät ovat myönteiset. Lontoon metallipörssin (LME) hintanoteerauksen odotetaan pysyvän edelleen selvästi yli dollarissa tonnilta ja mahdollisesti lähentelevän jopa dollaria tonnilta. Nikkelihintojen volatiliteetin odotetaan kuitenkin pysyvän korkeana nikkeliin kohdistuvan sijoitustoiminnan, makroekonomisten tekijöiden ja valuuttakurssimarkkinoilla tapahtuvien muutosten vuoksi. Nikkelin kysynnän odotetaan jatkuvan vahvana Kiinassa maan rahapolitiikan tiukentumisesta huolimatta. Kiinan ruostumattoman teräksen valmistukseen liittyvä nikkelin kysynnän kasvu sekä läntisten talouksien elpyminen ovat aiheuttaneet vajauksen nikkelin tarjonnassa. Tilanne saattaa jatkua samanlaisena myös vuonna 2011, sillä tarjonnan ei odoteta lisääntyvän merkittävästi vuoden aikana. Hallituksen esitys voitonjaosta Hallitus esittää pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinkoa ei jaeta tilivuodelta Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Hallitus Talvivaara Murtomäki-radan vähimmäiskuljetusvaatimuksen täyttyminen Vuosina Talvivaara rakensi 25 kilometriä pitkän pistoraiteen, joka yhdistää kaivosalueen valtiolliseen rautatieverkostoon. Jos sopimuksen mukaiset, rautatien vähimmäiskuljetusmääriä koskevat ehdot täyttyvät, Suomen valtio korvaa Talvivaara Infrastructure Oy:lle rakentamiskustannuksia kahdessa erässä 40 miljoonaan euroon asti (ALV 0 %). Tällöin rautatie siirtyy Suomen valtion omaisuudeksi ja siitä tulee osa valtion rautatieverkostoa. Ensimmäinen sovittu kuljetustavoite saavutettiin vuonna 2010, jonka jälkeen Suomen valtio maksoi 20 miljoonan euron osuuden radan lunastushinnasta. Loppuosa vähimmäiskuljetusmäärästä saavutettiin tammikuussa 2011, ja Talvivaara odottaa saavansa loppusuorituksen Suomen valtiolta vuoden 2011 alkupuolella. 910 Konsernin tunnusluvut Liikevaihto EUR ' Liikevoitto (tappio) EUR ' Liikevoitto/-tappioprosentti % 16,7-723,5 Voitto (tappio) ennen veroja EUR ' Kauden voitto (tappio) EUR ' Oman pääoman tuotto % -3,4-13,6 1,6 Omavaraisuusaste % 31,3 43,5 48,5 Korolliset nettovelat EUR ' Velkaantumisaste % 82,8 111,4 67,3 Sijoitetun pääoman tuotto % 3,1-2,9 3,4 Investoinnit EUR ' Tutkimus- ja kehitystoiminnan menot EUR ' Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet EUR ' Johdannaisinstrumentit EUR ' Lainat EUR ' Rahavarat kauden lopussa EUR ' Osakekohtaiset tunnusluvut Osakekohtainen tulos EUR -0,06-0,19 0,03 Oma pääoma/osake EUR 1,55 1,51 1,74 Osakkeen kurssikehitys Lontoon pörssissä Keskikurssi 1 EUR 4,89 3,57 3,64 GBP 4,20 3,18 2,90 Alin kurssi 1 EUR 3,99 1,45 1,22 GBP 3,42 1,29 0,98 Ylin kurssi 1 EUR 7,11 4,68 5,64 GBP 6,10 4,17 4,49 Kurssi kauden lopussa 2 EUR 6,92 4,35 1,25 GBP 5,96 3,86 1,19 Muutos kauden aikana % 54,2 224,6-60,3 Hinta/voittosuhde neg. neg. 39,54 Osakekannan markkina-arvo kauden lopussa 3 EUR ' GBP ' Osakkeiden vaihdon kehitys Osakkeiden vaihto 1000 osaketta Osuus osakkeiden painotetusta keskiarvosta % 38,2 65,6 38,0 1011 Osakkeen kurssikehitys Helsingin pörssissä Keskikurssi 1 EUR 5,18 4,21 Alin kurssi 1 EUR 3,99 3,05 Ylin kurssi 1 EUR 7,18 4,86 Kurssi kauden lopussa 2 EUR 7,07 4,33 Muutos kauden aikana % 63,3 38,3 Hinta/voittosuhde neg. neg. Osakekannan markkina-arvo kauden lopussa 3 EUR ' Osakkeiden vaihdon kehitys Osakkeiden vaihto 1000 osaketta Osuus osakkeiden painotetusta keskiarvosta % 57,1 48,4 Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä Laimennettu osakkeiden keskimääräinen lukumäärä Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa ) Osakekurssi on laskettu käyttämällä keskiarvoa Euroopan keskuspankin julkaisemista EUR/GBP valuuttakursseista. 2) Osakekurssi on laskettu käyttämällä Euroopan keskuspankin kauden päättymishetkellä julkaisemaa EUR/GBP valuuttakurssia 3) Osakekannan markkina-arvo kauden lopussa on laskettu käyttämällä Euroopan keskuspankin kauden päättymishetkellä julkaisemaa EUR/GBP valuuttakurssia Henkilöstöä koskevat tunnusluvut Palkat ja palkkiot EUR ' Henkilöstön keskimääräinen lukumäärä Henkilöstön lukumäärä kauden lopussa Muut tunnusluvut Liikkeelle lasketut optiot kauden lopussa Osakkeiden määrä, joka voidaan merkitä liikkeelle laskettuja optioita vastaan Ääniosuus, joka liikkeelle laskettujen optioiden nojalla voidaan saada % 2,4 2,1 2,0 1112 Konsernin tunnusluvut Oman pääoman tuotto Tilikauden voitto (tappio) (Oma pääoma kauden alussa + oma pääoma kauden lopussa)/2 Sijoitetun pääoman tuotto Tilikauden voitto (tappio) + rahoituskulut (Oma pääoma kauden alussa + oma pääoma kauden lopussa)/2 + (Lainat kauden alussa + lainat kauden lopussa)/2 Omavaraisuusaste Oma pääoma Taseen loppusumma Korollinen nettovelka Korolliset velat - Rahavarat Velkaantumisaste Korollinen nettovelka Oma pääoma Osakekohtaiset tunnusluvut Osakekohtainen tulos Emoyrityksen omistajille kuuluva osuus kauden voitosta (tappiosta) Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä Oma pääoma/osake Emoyrityksen omistajille kuuluva osuus omasta pääomasta Osakkeiden keskimääräinen lukumäärä Osakekannan markkina-arvo kauden lopussa Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa x osakekurssi kauden lopussa 1213 Konsernitase (kaikki luvut EUR 000) Liite VARAT Pitkäaikaiset varat Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Biologiset hyödykkeet Aineettomat hyödykkeet Laskennalliset verosaamiset Muut saamiset Myytävissä olevat rahoitusvarat Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus Myyntisaamiset Muut saamiset Johdannaisinstrumentit Rahavarat Myytävänä olevat omaisuuserät Varat yhteensä OMA PÄÄOMA JA VELAT Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma Osakepääoma Osakeanti Ylikurssirahasto Suojausrahasto Muut rahastot Kertyneet voittovarat Määräysvallattomien omistajien osuus Oma pääoma yhteensä Pitkäaikaiset velat Lainat Saadut ennakkomaksut Ostovelat Johdannaisinstrumentit Varaukset Lyhytaikaiset velat Lainat Saadut ennakkomaksut Ostovelat Muut velat Johdannaisinstrumentit Velat yhteensä Oma pääoma ja velat yhteensä14 Konsernin tuloslaskelma päättyvä tilikausi (kaikki luvut EUR 000) Liitetieto Liikevaihto Liiketoiminnan muut tuotot Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos Materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut Poistot ja arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut Liikevoitto/tappio (-) Rahoitustuotot Rahoituskulut Rahoituskulut (netto) Voitto/tappio (-) ennen veroja Tuloverot Tilikauden voitto/tappio (-) Jakautuminen Emoyrityksen omistajille Määräysvallattomille omistajille Emoyrityksen omistajille kuuluva osakekohtainen voitto/tappio (-) ( /osake) Laimentamaton ja laimennusvaikutuksella oikaistu 34-0,06-0,19 1415 Konsernin laaja tuloslaskelma päättyvä tilikausi (kaikki luvut EUR 000) Liite Tilikauden voitto/tappio (-) Muut laajan tuloksen erät verovaikutuksella oikaistuina Rahavirran suojaukset Muut laajan tuloksen erät verovaikutuksella oikaistuina Laaja tulos yhteensä Jakautuminen: Emoyrityksen omistajille Määräysvallattomille omistajille Laaja tulos yhteensä16 Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma (kaikki luvut EUR 000) Liitetieto Sijoitetun vapaan oman pääoman rahasto Muut rahastot Kertyneet voittovarat Yhteensä Osakepääoma Osakeanti Ylikurssirahasto Suojausrahasto Määräysvallattomien omistajien osuus Yhteensä Tilikauden voitto/tappio (-) Muut laajan tuloksen erät - Rahavirran suojaukset Laaja tulos Liiketoimet omistajien kanssa Osakeanti Uusien osakkeiden liikkeeseenlaskusta välittömästi johtuvat ulkoiset menot Henkilöstön osakeoptio-ohjelma - työsuorituksen arvo Omistajien pääomasijoitukset ja varojen jakaminen omistajille yhteensä Tytäryritysten omistusosuuksien muutokset, jotka eivät johda määräysvallan menettämiseen Tytäryrityksen hankinta Liiketoimet omistajien kanssa yht Tilikauden voitto/tappio (-) Muut laajan tuloksen erät - Rahavirran suojaukset Laaja tulos Liiketoimet omistajien kanssa Osakeoptiot Perpetuaali pääomalaina Johdon kannustinjärjestelmä Henkilöstön osakeoptioohjelma - työsuorituksen arvo Omistajien pääomasijoitukset ja varojen jakaminen omistajille yhteensä Liiketoimet omistajien kanssa yht17 Konsernin rahavirtalaskelma päättyvä tilikausi (kaikki luvut EUR 000) Liite Liiketoiminnan rahavirrat Tilikauden voitto/tappio (-) Oikaisut Verot Poistot Muut tuotot ja kulut, joihin ei liity maksutapahtumaa Korkotuotot Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahavarojen käyvän arvon muutokset Korkokulut Käyttöpääoman muutos Muiden saamisten vähennys (+)/lisäys (-) Vaihto-omaisuuden vähennys (+)/lisäys (-) Ostovelkojen ja muiden velkojen vähennys (-)/lisäys (+) Käyttöpääoman muutos Maksetut korot ja muut rahoitusmenot Korkotuotot Liiketoiminnan nettorahavirta Investointien rahavirrat Tytäryrityksen hankinta vähennettynä hankituilla käteisvaroilla -54 Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden hankinta Biologisten hyödykkeiden hankinta Aineettomien hyödykkeiden hankinta Aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden myynti 9 Biologisten hyödykkeiden myynti Aineettomien hyödykkeiden myynti 49 Aineellisiin hyödykkeisiin liittyvä julkinen avustus Aineettomiin hyödykkeisiin liittyvä julkinen avustus Myytävissä olevien rahoitusvarojen hankinta Investointien nettorahavirrat Rahoituksen rahavirrat Osakeannista saadut maksut transaktiomenoilla vähennettynä Toteutetuista osakeoptioista saadut maksut Lähipiirin nettosijoitus Talvivaaran osakkeisiin Korollisten lainojen nostot Perpetuaalin pääomalainan nostot Saadut ennakkomaksut Korollisten lainojen takaisinmaksut Rahoituksen nettorahavirrat Rahavarojen nettolisäys/vähennys (-) Rahavarat tilikauden alussa Rahavarat tilikauden lopussa18 Liitetiedot 1. Yleistä Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj ( yhtiö ) yhdessä liitetiedossa 37 esiteltävien tytäryritysten ja muiden konsernitilinpäätökseen yhdisteltävien yksikköjen kanssa (yhdessä konserni tai Talvivaara ) on kansainvälisesti merkittävä perusmetallien tuottaja, joka keskittyy ensisijaisesti nikkelin ja sinkin tuotantoon. Talvivaaran tärkein varallisuuserä on Sotkamossa sijaitseva Talvivaaran kaivos. Talvivaaran monimetalliesiintymät Kuusilampi ja Kolmisoppi ovat yksi Euroopan suurimmista tunnetuista sulfidisen nikkelin esiintymistä. Luokiteltujen mineraalivarantojen määräksi arvioidaan tällä hetkellä miljoonaa tonnia, josta miljoonaa tonnia on todettuja ja todennäköisiä mineraalivarantoja. Konsernin keskeisin toiminto, Talvivaaran kaivos, käynnistyi vuonna 2008, ja ensimmäiset kaupallisesti merkittävät määrät nikkelisulfidia tuotettiin helmikuussa Vuoteen 2012 mennessä arvioidaan nikkelin tuotannossa saavutettavan suunniteltu taso, joka on noin tonnia vuodessa. Sivutuotteina kaivos tuottaa vuositasolla tonnia sinkkiä, tonnia kuparia ja tonnia kobolttia. Joulukuun 2010 lopussa konserni jatkoi tuotantoprosessin ylösajoa ja optimointia tavoitellun tuotantotason saavuttamiseksi. Kaivostoiminnasta vastaa Talvivaara Sotkamo Oy, joka on Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:n 80-prosenttisesti omistama tytäryritys. Yhtiö on perustettu, Suomessa rekisteröity julkinen osakeyhtiö, jonka tunnus on Yhtiön kotipaikka on Sotkamo, ja sen rekisteröity osoite on Ahventie 4 B, Espoo. Yhtiön osakkeet ovat olleet alkaen julkisen kaupankäynnin kohteena Lontoon arvopaperipörssin päälistalla. Talvivaara rinnakkaislistautui Helsingin Arvopaperipörssiin (Nasdaq OMX Helsinki Oy.) Yhtiön hallitus on hyväksynyt konsernitilinpäätöksen Yhteenveto merkittävistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista Jäljempänä mainitaan keskeiset konsernitilinpäätöstä laadittaessa noudatetut periaatteet. Ellei muuta mainita, näitä periaatteita on sovellettu kaikkina esitettävinä tilikausina. Laatimisperusta Talvivaaran konsernitilinpäätös on laadittu Euroopan unionissa sovellettaviksi hyväksyttyjen kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Financial Reporting Standards, IFRS) mukaisesti, ja sitä laadittaessa on noudatettu voimassa olleita IAS- ja IFRS-standardeja sekä SIC- ja IFRIC-tulkintoja. Konsernitilinpäätös on laadittu alkuperäisiin hankintamenoihin perustuen lukuun ottamatta johdannaisinstrumenttien, myytävissä olevien rahoitusvarojen ja biologisten hyödykkeiden arvostamista käypiin arvoihin. IFRS-standardien mukaisen tilinpäätöksen laatiminen edellyttää tiettyjen keskeisten kirjanpidollisten arvioiden tekemistä. Lisäksi johdon on käytettävä harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa. Alueet, jotka edellyttävät erityisen paljon harkintaa, jotka ovat monimutkaisia tai joilla tehtävät oletukset ja arviot ovat konsernitilinpäätöksen kannalta merkittäviä, mainitaan liitetiedossa 4. Toiminnan jatkuvuus Konsernissa tehdyt ennusteet ja arviot, joissa on otettu huomioon nykyinen maksuvalmiusasema, metallien hinnat ja valuuttakurssit, osoittavat, että konsernilla on riittävät taloudelliset resurssit pystyäkseen jatkamaan toimintansa ennakoitavissa olevan ajanjakson. Tämän vuoksi konsernitilinpäätös on laadittu perustuen toiminnan jatkuvuuteen. Uusien ja muuttuneiden standardien ja tulkintojen soveltaminen Uudet ja muuttuneet standardit ja tulkinnat, jotka ovat voimassa vuonna 2010 ja joilla on merkitystä konsernin tilinpäätöksen kannalta: IAS 27 (uudistettu) Konsernitilinpäätös ja erillistilinpäätös. Uudistetun standardin mukaan määräysvallattomien omistajien kanssa toteutuneiden liiketoimien vaikutukset on kirjattava omaan pääomaan, ellei määräysvalta muutu, eikä näistä liiketoimista enää synny liikearvoa eikä voittoja tai tappioita. Konserni on soveltanut uudistettua IAS 27:ää kaikkiin määräysvallattomien omistajien kanssa toteutuneisiin liiketoimiin, eikä tällä ole ollut olennaista vaikutusta konsernitilinpäätökseen. Uudet ja muuttuneet standardit ja tulkinnat, jotka ovat voimassa vuonna 2010 mutta joilla ei ole olennaista vaikutusta konsernin tilinpäätökseen: IFRS 3 (uudistettu) Liiketoimintojen yhdistäminen IFRIC 12 Palvelutoimilupajärjestelyt IFRIC 15 Kiinteistöjen rakentamissopimukset IFRIC 16 Ulkomaiseen yksikköön tehdyn nettosijoituksen suojaukset IFRIC 17 Muiden kuin käteisvarojen jakaminen omistajille IFRIC 18 Omaisuuserien siirrot asiakkailta IFRIC 9:n ja IAS 39:n muutos Kytketyt johdannaiset Muutos IAS 39:ään Rahoitusinstrumentit: kirjaaminen ja arvostaminen Suojauskohteiksi hyväksyttävät erät Muutos IFRS 2:een Osakeperusteiset maksut Käteisvaroina maksettavat osakeperusteiset liiketoimet konsernissa Lisäksi IASB julkaisi huhtikuussa 2009 muutoksia yhteensä 12 standardiin tai tulkintaan osana vuotuista IFRS-standardien parannusprojektia. Muutokset tulivat voimaan vuonna 2010, mutta niillä ei ollut olennaista vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Uudet ja muuttuneet standardit ja tulkinnat, jotka ovat voimassa vuonna 2011 ja joilla ei odoteta olevan merkitystä konsernin tilinpäätöksen kannalta: Muutos IAS 32:een Rahoitusinstrumentit: esittämistapa Liikkeeseen laskettujen oikeuksien luokittelu IAS 24 (uudistettu) Lähipiiriä koskevat tiedot tilinpäätöksessä IFRIC 19 Rahoitusvelkojen kuolettaminen oman pääoman ehtoisilla instrumenteilla IFRIC 14:n muutos Etukäteen suoritetut vähimmäisrahastointivaatimukseen perustuvat maksut Lisäksi, IASB julkaisi heinäkuussa 2010 muutoksia yhteensä 7:ään standardiin tai tulkintaan osana vuotuista IFRS-standardien parantamisprojektia. Muutokset tu- 1819 levat voimaan vuonna 2011 ja ne on vielä hyväksyttävä sovellettaviksi Euroopan unionissa. Johto on tarkastellut muutoksia ja todennut, ettei niillä ole olennaista vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Uudet ja muuttuneet standardit ja tulkinnat, jotka tulevat voimaan vuonna 2012: IFRS 7 1 :n muutos Tilinpäätöksessä esitettävät tiedot Rahoitusvarojen siirrot Johto arvioi parhaillaan standardien ja tulkintojen vaikutusta konsernin tilinpäätökseen. Konsernitilinpäätöksen laatiminen Tytäryritykset Konsernitilinpäätös sisältää Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:n ja sen tytäryritysten tilinpäätökset kultakin päättyneeltä tilikaudelta Tilikauden 2010 konsernitilinpäätökseen sisältyvät emoyritys Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj, kaikki sen tytäryritykset sekä erityistä tarkoitusta varten perustetut yksiköt HSH Nordic Finance Talvivaara Ab ja Talvivaara Management Oy, joissa konsernilla ei ole osakeomistusta. Konsernitilinpäätökseen sisältyvät yhtiöt luetellaan liitetiedossa 37. Tytäryrityksiä ovat kaikki ne yhteisöt (erityistä tarkoitusta varten perustetut yksiköt mukaan luettuina), joissa konsernilla on oikeus määrätä talouden ja toiminnan periaatteista, yleensä äänivallan enemmistön tuottavan osakeomistuksen perusteella. Tarkasteluhetkellä käytettävissä tai vaihdettavissa olevan potentiaalisen äänivallan olemassaolo ja vaikutus otetaan huomioon arvioitaessa, onko konsernilla määräysvalta toisessa yhteisössä. Tytäryritykset yhdistellään konsernitilinpäätökseen kokonaisuudessaan siitä päivästä lukien, jona konserni saa niissä määräysvallan. Yhdisteleminen lopetetaan päivänä, jona määräysvalta lakkaa. Konsernin sisäiset liiketapahtumat, saamis- ja velkasaldot sekä konsernin sisäisistä liiketapahtumista syntyneet realisoitumattomat voitot eliminoidaan. Myös realisoitumattomat tappiot eliminoidaan, ellei myyntitapahtuma anna viitteitä luovutetun omaisuuserän arvon alentumisesta. Liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa Konsernin noudattaman periaatteen mukaan liiketoimet määräysvallattomien omistajien kanssa käsitellään kuten liiketoimet emoyrityksen omistajien kanssa. Kun kyseessä on osto määräysvallattomilta omistajilta, maksetun vastikkeen ja tytäryrityksen nettovarallisuuden hankitun osuuden kirjanpitoarvon välinen erotus kirjataan omaan pääomaan. Myös voitot tai tappiot määräysvallattomille omistajille tapahtuneista myynneistä kirjataan omaan pääomaan. Ulkomaan rahan määräiset erät Toimintavaluutta ja esittämisvaluutta Kunkin konserniin kuuluvan yrityksen tilinpäätökseen sisältyvät erät arvostetaan sen valuutan määräisenä, jota käytetään kyseisen yrityksen pääasiallisessa toimintaympäristössä ( toimintavaluutta ). Konsernitilinpäätös esitetään euroina, joka on yhtiön toiminta- ja esittämisvaluutta. Liiketapahtumat ja tase-erät Ulkomaanrahan määräiset liiketapahtumat muutetaan toimintavaluutan määräisiksi liiketapahtumien toteutumispäivien kurssia käyttäen. Kurssivoitot ja -tappiot näitä liiketapahtumia koskevista maksutapahtumista sekä ulkomaanrahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuttamisesta tilinpäätöspäivän kursseihin merkitään tuloslaskelmaan. Valuuttakurssivoitot ja -tappiot esitetään tuloslaskelmassa rahoitustuotoissa tai -kuluissa. Konserniyhtiöt Kaikkien konserniin kuuluvien yritysten toimintavaluutta on sama kuin konsernitilinpäätöksen esittämisvaluutta. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet, joihin sisältyy muun muassa kaivostoiminnassa käytettäviä rakennuksia, infrastruktuuria, koneita ja laitteita sekä laboratoriolaitteita, ajoneuvoja, teitä ja ympäristönsuojeluun liittyviä rakennelmia, esitetään alkuperäiseen hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla. Alkuperäinen hankintameno sisältää hyödykkeiden hankkimisesta, rakentamisesta tai valmistamisesta välittömästi aiheutuvat menot, mukaan lukien ehdot täyttävästä omaisuuserästä välittömästi johtuvat vieraan pääoman menot. Ehdot täyttävien omaisuuserien rakentamisesta aiheutuvat vieraan pääoman menot aktivoidaan ajalta, joka tarvitaan omaisuuserän saattamiseksi valmiiksi sille aiottuun käyttötarkoitukseen. Muut vieraan pääoman menot kirjataan kuluiksi. Jos jonkin käyttöomaisuushyödykkeen eri osien taloudelliset vaikutusajat ovat eripituiset, osia käsitellään erillisinä hyödykkeinä. Avolouhinnassa on välttämätöntä poistaa pintamaata, jotta päästäisiin käsiksi malmiin, josta mineraalit ovat erotettavissa taloudellisesti. Prosessissa, jossa pintamaata ja muuta maa-ainesta poistetaan, on osin mukana myös tasoituslouhintaa. Kaivoksen kehittämisvaiheessa ennen tuotannon aloittamista pintamaan poistosta ja tasoituslouhinnasta aiheutuneet menot aktivoidaan osana kaivoksen rakennusinvestointia, ja ne kirjataan poistoina kuluiksi kaivoksen toiminta-aikana. Poistoja ei kirjata keskeneräisistä hyödykkeistä eikä maa-alueista. Muiden hyödykkeiden poistot lasketaan tasapoistoina jaksottamalla hankintamenon ja jäännösarvon erotus hyödykkeiden taloudelliselle vaikutusajalle seuraavasti: Tiet 25 vuotta Rakennukset 25 vuotta Koneet ja laitteet 4 25 vuotta Kalusto 5 10 vuotta Ajoneuvot 5 8 vuotta Ympäristönsuojelurakennelmat 4 vuotta Hyödykkeiden taloudellisia vaikutusaikoja, poistomenetelmiä ja mahdollisia jäännösarvoja tarkastellaan vuosittain. Tarkastelu perustuu konsernin arvioihin malmivaroista ja mineraalivarannoista sekä tuotantokapasiteetista ja muista seikoista. (Tarkempia tietoja omaisuuserien taloudellisista vaikutusajoista esitetään kohdassa 4 Keskeiset kirjanpidolliset arviot ja harkintaan perustuvat ratkaisut.) Luovutusvoitot ja -tappiot määritetään vertaamalla myyntihintaa kirjanpitoarvoon, ja ne esitetään tuloslaskelmassa liiketoiminnan muina tuottoina tai kuluina. Aineettomat hyödykkeet Etsintä- ja arviointimenot aktivoidaan. Aktivoiminen aloitetaan, kun mineraaliesiintymän hyödyntämiseen on saatu oikeus. Kun esiintymän hyödyntämisen on osoitettu olevan teknisesti ja kaupallisesti kannattavaa, kehittämisestä aiheutuvia menoja ei enää aktivoida etsintä- ja arviointimenoina vaan kaivoksen kehittämismenoina. Etsintä- ja arviointimenot Etsintä- ja arviointimenoihin sisällytetään menot, jotka johtuvat etsintäoikeuksien hankkimisesta, topografisista, geologisista ja geokemiallisista ja geofysikaalisista tutkimuksista, koeporauksista, kaivantojen tekemisestä ja näytteiden ottamisesta. Niihin luetaan myös esiintymän hyödyntämisen teknisen ja kaupallisen kannattavuuden arvioimisesta johtuvat menot. Aktivoitujen etsintä- ja arviointimenojen mahdollinen arvon alentuminen tulee arvioitavaksi, kun tosiseikat ja olosuhteet antavat viitteitä siitä, että omaisuuserien kirjanpitoarvo saattaa ylittää niistä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Arvonalentumistesti toteutetaan rahavirtaa tuottavan yksikön tasolla. Konsernilla on vain yksi rahavirtaa tuottava yksikkö: Talvivaaran kaivos. ¹ Standardia/tulkintaa ei ole vielä hyväksytty sovellettavaksi Euroopan unionissa 1920 Kaivoksen kehittämismenot Kaivoksen kehittämismenoihin sisällytetään menot, jotka johtuvat mineraaliesiintymän sekä sen hyödyntämiseen tarkoitetun teknologian kehittämisestä, ja niitä aktivoidaan siihen asti, kunnes taloudellinen resurssi on saatu määritellyksi ja kaivostoiminta aloitetaan tai kaivosomaisuudesta luovutaan. Aktivoitavia menoja ovat omaisuuserän aikaansaamiseksi käytetyistä materiaaleista ja palveluista johtuvat menot. Osuus yleismenoista aktivoidaan vain silloin, kun menot ovat välittömästi kohdistettavissa omaisuuserän aikaansaamiseen ja valmistamiseen. Muut kaivoksen kehittämisestä aiheutuvat menot kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi, kun ne ovat toteutuneet. Etsinnästä ja arvioinnista tai kaivoksen kehittämisestä johtuvien aineettomien hyödykkeiden hankintameno kirjataan kuluksi tasapoistoina niiden odotettavissa olevan taloudellisen vaikutusajan kuluessa kaivostoiminnan alkamisesta lukien. Näiden omaisuuserien taloudelliseksi vaikutusajaksi oletetaan 25 vuotta, joka perustuu konsernin arvioihin malmivaroista ja mineraalivarannoista, tuotantokapasiteetista ja muista asiaankuuluvista seikoista. Tutkimus ja kehittäminen Tutkimusmenot kirjataan kuluiksi, kun ne ovat toteutuneet. Kehittämisprojekteista ja niihin liittyvästä teknologiasta johtuvat menot aktivoidaan aineettomiksi hyödykkeiksi seuraavien ehtojen täyttyessä: aineettoman hyödykkeen valmiiksi saattaminen on teknisesti toteutettavissa niin, että hyödyke on käytettävissä tai myytävissä; johdon aikomuksena on saattaa aineeton hyödyke valmiiksi ja käyttää sitä tai myydä se; aineetonta hyödykettä pystytään käyttämään tai se pystytään myymään; pystytään osoittamaan, miten aineeton hyödyke tulee tuottamaan todennäköistä vastaista taloudellista hyötyä; käytettävissä on riittävästi teknisiä, taloudellisia ja muita voimavaroja kehittämistyön loppuunsaattamiseen sekä aineettoman hyödykkeen käyttämiseen tai myymiseen; ja aineettomasta hyödykkeestä sen kehittämisvaiheen aikana johtuvat menot ovat luotettavasti määritettävissä. Näitä kriteerejä täyttämättömät muut kehittämismenot kirjataan kuluiksi, kun ne ovat toteutuneet. Aktivoidut kehittämismenot esitetään taseessa aineettomina hyödykkeinä, ja niiden hankintameno kirjataan kuluksi tasapoistoina hyödykkeen taloudellisena vaikutusaikana kaivostoiminnan alkamisesta lukien. Aktivoitujen kehittämismenojen taloudellisen vaikutusajan on oletettu olevan 25 vuotta. Tämä perustuu konsernin arvioihin malmivaroista ja mineraalivarannoista sekä tuotantokapasiteetista ja muista asiaankuuluvista seikoista. Muut aineettomat hyödykkeet Muut konsernin hankkimat aineettomat hyödykkeet arvostetaan hankintamenoon vähennettynä kertyneillä poistoilla ja arvonalentumistappioilla. Muiden aineettomien hyödykkeiden ryhmä koostuu hankituista ohjelmistoista, lisensseistä ja patenteista, joiden hankintameno kirjataan tasapoistoina kuluksi 5 10 vuoden kuluessa. Biologiset hyödykkeet Biologiset hyödykkeet, ts. kasvavat puut, arvostetaan sekä alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä että jokaisena tilinpäätöspäivänä käypään arvoon vähennettynä arvioiduilla myynnistä aiheutuvilla menoilla. Nuoria taimikkoja lukuun ottamatta biologisten hyödykkeiden käyvät arvot perustuvat toimivilla biologisten hyödykkeiden markkinoilla noteerattuihin hintoihin. Kasvavat, ts. maassa kiinni olevat biologiset hyödykkeet kirjataan ja arvostetaan käypään arvoon erillään maa-alueesta. Puiden hakkuun käypä arvo, joka määritetään myyntihetken arvon pohjalta, vähennetään biologisten hyödykkeiden käyvästä arvosta. Puiden arvioitu kasvu kirjataan biologisten hyödykkeiden käyvän arvon lisäyksestä johtuvina voittoina. Biologisten hyödykkeiden käyvän arvon muutokset sisältyvät tuloslaskelmassa liikevoittoon. Rahoitusvaroihin kuulumattomien omaisuuserien arvon alentuminen Poistojen kohteena olevia tai kuluvia hyödykkeitä tarkastellaan arvon alentumisen varalta aina silloin, kun tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että niiden kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei mahdollisesti ole kerrytettävissä. Määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän, kirjataan arvonalentumistappioksi. Kerrytettävissä olevalla rahamäärällä tarkoitetaan omaisuuserän käypää arvoa vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla tai sitä suurempaa käyttöarvoa. Aktivoidut etsintä- ja arviointimenot sekä aktivoidut kaivoksen kehittämismenot testataan arvonalentumisen varalta vuosittain ja aina, kun arvon alentumisesta on viitteitä. Kerrytettävissä oleva rahamäärä aineettomille hyödykkeille, jotka eivät vielä ole käyttövalmiina, määritetään käyttöarvolaskelmien pohjalta. Näissä laskelmissa käytetään ennen veroja määritettyjä ennakoituja rahavirtoja, jotka perustuvat parhaisiin arvioihin myyntihinnoista, malmin metallipitoisuuksista, tuotantomääristä, valuuttakursseista, ylläpitoinvestoinneista ja tuotantokustannuksista Talvivaaran kaivoksen odotettuna toiminta-aikana. Kaivosteollisuudessa noudatettavan tavanomaisen käytännön mukaisesti rahavirtaennusteet perustuvat pitkän aikavälin kaivossuunnitelmiin, jotka kattavat toiminnan sillä hetkellä odotettavissa olevan kestoajan. Arvon alentumisen arviointia varten omaisuuserät ryhmitellään alimmille tasoille, joiden rahavirrat ovat erikseen yksilöitävissä (rahavirtaa tuottavat yksiköt). Konsernilla on tällä hetkellä vain yksi rahavirtaa tuottava yksikkö: Talvivaaran kaivos. Omaisuuserät, joista ei tehdä poistoja, esimerkiksi maa-alueet ja keskeneräiset hyödykkeet, testataan arvonalentumisen varalta vuosittain. Myytävänä olevat pitkäaikaiset omaisuuserät Pitkäaikaiset omaisuuserät luokitellaan myytävänä oleviksi, kun niiden kirjanpitoarvoa vastaava määrä tulee kertymään pääasiassa omaisuuserän myynnistä ja myynnin katsotaan olevan erittäin todennäköinen. Ne esitetään taseessa kirjanpitoarvoon vähennettynä myynnistä aiheutuvilla menoilla, jos kirjanpitoarvoa vastaava määrä on tarkoitus kerryttää hyödykkeen jatkuvan käytön sijaan pääasiassa myymällä se ja myynnin katsotaan olevan erittäin todennäköinen. Rahoitusvarat Konsernin rahoitusvarat luokitellaan seuraaviin ryhmiin: myytävissä olevat rahoitusvarat, käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat sekä lainat ja muut saamiset. Luokittelu riippuu siitä, mihin tarkoitukseen rahoitusvarat on alun perin hankittu. Johto määrittää rahoitusvarojen luokittelun niiden alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä. Rahoitusvarojen ostot ja myynnit kirjataan alun perin käypään arvoon kaupantekopäivän perusteella, millä tarkoitetaan päivää, jona konserni sitoutuu omaisuuserän ostoon tai myyntiin. Rahoitusvarat kirjataan alun perin käypään arvoon, ja jos kyseessä ovat muut kuin käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat, siihen lisätään transaktiomenot. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ovat kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviä. Rahoitusvaroihin kuuluva erä luokitellaan tähän ryhmään, jos se on hankittu pääasiassa lähitulevaisuudessa tapahtuvaa myyntiä varten. Joh- 20 Näytä lisää
1/8 Liiketoimintaryhmien avainluvut miljoonaa euroa 10-12 10-12 1-12 1-12 2006 2005 2006 2005 Viestinvälitys Liikevaihto 236,1 232,3 841,7 825,7 Liikevoitto 36,3 30,3 104,3 106,3 Liikevoitto-% 15,4 % 13,0 Lisätiedot Talvivaaran Kaivososakeyhtiön tilinpäätöstiedote 31.12.2010 päättyneeltä tilikaudelta
T AL VI VAARANKAI VOS OS AKE YHT I ÖOY J T i l i npä ä t ös t i edot e31. 12. 2010pä ä t y neel t ä t i l i k a udel t a PÖRSSITIEDOTE 17.2.2011 Talvivaaran Kaivososakeyhtiön tilinpäätöstiedote 31.12.2010 Lisätiedot 1/8. Itella-konserni Tunnusluvut. Itella Oyj Osavuosikatsaus Q3/2008
TURKISTUOTTAJAT OYJ OSAVUOSIKATSAUS KAUDELTA 1.9.2005-30.11.2005 Konsernin kehitys Turkistuottajat-konsernin tilikauden ensimmäinen neljännes on kulupainotteista joulukuussa käynnistyvän myyntikauden valmistelua. Lisätiedot Talvivaaran Kaivososakeyhtiön osavuosikatsaus tammi kesäkuu 2010
T AL VI VAARANKAI VOS OS AKE YHI T ÖOY J OS AVUOS I KAT S AUST AMMI -KE S ÄKUU2010 Osavuosikatsaus 25.8.2010 Talvivaaran Kaivososakeyhtiön osavuosikatsaus tammi kesäkuu 2010 Huhti kesäkuun keskeiset tapahtumat Lisätiedot KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT
KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT 7 12/2014 7 12/2013 1 12/2014 1 12/2013 Liikevaihto, 1000 EUR 9 751 6 466 20 427 13 644 Liikevoitto ( tappio), 1000 EUR 1 959 462 3 876 1 903 Liikevoitto, % liikevaihdosta Lisätiedot Linkki Talvivaara Q1 2010 tulosjulkitus & Tuotantoteknologia seminaari internet-webcast lähetykseen!
1(18) PÖRSSITIEDOTE 6.5.2010 Talvivaaran Kaivososakeyhtiön osavuosikatsaus tammi maaliskuu 2010 Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj ("Talvivaara" tai "Yhtiö") julkistaa tänään tilintarkastamattoman osavuosikatsauksen Lisätiedot Emoyhtiön tilinpäätös,
26.10.2015 TARJOUSASIAKIRJAN JA LISTALLEOTTOESITEEN TÄYDENNYS Tätä täydennystä ei saa julkaista tai levittää, kokonaan tai osittain, suoraan tai välillisesti, Yhdysvalloissa, Australiassa, Kanadassa, Hongkongissa, Lisätiedot Varsinainen yhtiökokous 2011 28.4. 2011
Varsinainen yhtiökokous 2011 28.4. 2011 DISCLAIMER The following information contains, or may be deemed to contain, forward-looking statements (as defined in the U.S. Private Securities Litigation Reform Lisätiedot ELECSTER OYJ OSAVUOSIKATSAUS 7.11.2013 KLO 8:30. Elecsterillä hyvä kannattavuus kolmannella vuosineljänneksellä
1 (5) Hallinto ja viestintä Katri Pietilä AINA GROUPIN OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-KESÄKUU 2011 Tulos parani Konserni Aina Group -konsernin liikevaihto oli tammi-kesäkuussa 41,4 milj. euroa (vuonna 2010 vastaavalla Lisätiedot Vuokrasopimuskannan arvo 31.8.2015 oli 61,3 M (62,9 M ) ja vuokrasopimusten keskimääräinen kesto 3,9 v. (4,0 v.).
JULIUS TALLBERG-KIINTEISTÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 2.10.2015 JULIUS TALLBERG-KIINTEISTÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 31.8.2015 Katsauskauden liikevaihto 10,1 M ylitti (+ 7,8 %) edellisvuoden liikevaihdon (9,4 Lisätiedot 16.2.2016 1 (11) Y-tunnus 1506926-2 FINEXTRA OY TILINPÄÄTÖS JA TASEKIRJA
YLEISELEKTRONIIKKA OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2012 PÖRSSITIEDOTE 4.5.2012 KLO10:00 - Liikevaihto 10,7 miljoonaa euroa (9,4 milj. euroa) - Liikevoitto 592 tuhatta euroa (444 tuhatta euroa) - Osakekohtainen Lisätiedot Myynti 1.000 kpl 2008/2009
Keskisuomalainen Oyj Pörssitiedote 23.11.2005 klo 09.30 1(7) KESKISUOMALAINEN OYJ:n osavuosikatsaus 1.1.-30.9.2005 Keskisuomalainen -konsernin liikevaihto oli tammi-syyskuussa 2005 71,9 Meur, kun se oli Lisätiedot Konsernitilinpäätös. Konsernin tuloslaskelma
Julkaistu: 2015-09-10 14:10:49 CEST Yhtiötiedote Tilinpäätöstiedote 1.7.2014-30.6.2015 TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 1.7.2014 30.6.2015 (tilintarkastamaton) Keskeiset tilinpäätös tunnusluvut (t ): Liikevaihto 2 329 Lisätiedot SUOMEN SÄÄSTÄJIEN KIINTEISTÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 30.6.2007
SSK SUOMEN SÄÄSTÄJIEN PÖRSSITIEDOTE 31.8.2007 KIINTEISTÖT OYJ SUOMEN SÄÄSTÄJIEN KIINTEISTÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 30.6.2007 SSK-konsernin voitto katsauskaudella oli 121 TEUR (209 TEUR). Voitto ennen Lisätiedot Yhtiökokous 15. Huhtikuuta 2010
Yhtiökokous 15. Huhtikuuta 2010 2009 tärkeimmät tapahtumat Ensimmäinen nikkelituotetoimitus Norilsk Nickel Harjavalta Oy:lle helmikuussa Sivulistaus Helsingin pörssiin toukokuussa Menestyksellinen 82.7m Lisätiedot Ahlstrom. Tammi-maaliskuu 2015. Marco Levi Toimitusjohtaja. Sakari Ahdekivi Talousjohtaja 28.4.2015
Tilinpäätös 2011 Keskeiset asiat 2011 Orgaanisen kasvun tavoite ylittyi. Liiketoiminnan kassavirta parani merkittävästi. Suunnittelukapasiteetin käyttöaste oli hyvällä tasolla. Palveluratkaisujen myynti Lisätiedot WESTEND ICT -KONSERNIN TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 1.1.-31.12.2009 (IFRS)
Osavuosikatsaus 1.9.2006-28.2.2007 VAAHTO GROUP -KONSERNIN OSAVUOSIKATSAUS ajalta 1.9.2006-28.2.2007 Pulp & Paper Machinery Kovassa kilpailussa Pulp & Paper Machinery ryhmän katsauskauden myynti onnistui Lisätiedot Emoyhtiön. tuloslaskelma, tase, rahavirtalaskelma ja liitetiedot
Reijo Mäihäniemi toimitusjohtaja 13.12.2006 Tilinpäätösjulkistus (1.11.2005 31.10.2006) Sisältö Yhteenveto liiketoiminnan kehityksestä Liiketoiminnan kehitys 4. neljänneksellä Tilinpäätös 1.11.2005 31.10.2006 Lisätiedot Rahoituslaskelma 1 000 EUR 1.1. 31.12.2011 1.1. 31.12.2010
ELECSTER OYJ OSAVUOSIKATSAUS 6.11.2014 KLO 8:30 ELECSTER -KONSERNIN OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 30.9.2014 Elecsterillä hyvä kehitys Yhteenveto luvuista Tammi-syyskuu Liikevaihto 33,7 MEUR (1-9/2013: 34,1 MEUR) Lisätiedot Ahlstrom. Tammi kesäkuu 2015. Marco Levi Toimitusjohtaja. Sakari Ahdekivi Talousjohtaja
KULULAJIPOHJAISEN TULOSLASKELMAN KAAVA LIITE 1 (Yritystutkimus ry 2011, 12-13) Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen lisäys (+) tai vähennys (-) Valmistus omaan käyttöön (+) Liiketoiminnan Lisätiedot - Liikevaihto 17,1 milj. euroa (23,8 milj. euroa) - Liiketappio 458 tuhatta euroa (liikevoitto 813 tuhatta euroa) - Osakekohtainen tappio 0,16 euroa
SSK SUOMEN SÄÄSTÄJIEN PÖRSSITIEDOTE KIINTEISTÖT OYJ SUOMEN SÄÄSTÄJIEN KIINTEISTÖT OYJ:N TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 2007 SSK-konsernin tulos tilikaudella 2007 muodostui edellisvuotta pienemmäksi. Voitto ennen tilinpäätössiirtoja Lisätiedot Sijoittajatapaaminen 17.5.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja
Sijoittajatapaaminen 17.5.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja Sisältö Q1/2011 Taloudelliseen tulokseen liittyvät avainasiat Taloudelliseen asemaan liittyvät avainasiat Tiesittekö? Q1/2011 Keskeiset Lisätiedot EMOYHTIÖN TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT, FAS 1 000 EUR
SSK SUOMEN SÄÄSTÄJIEN OSAVUOSIKATSAUS 29.8.2008 klo 8:30 KIINTEISTÖT OYJ SUOMEN SÄÄSTÄJIEN KIINTEISTÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 30.6.2008 SSK-konsernin voitto katsauskaudella oli 101 TEUR (121 TEUR). Lisätiedot 2. HENKILÖSTÖÄ JA TOIMIELINTEN JÄSENIÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT
1. LIIKEVAIHTO M 2014 % 2013 % Liikevaihto toimialoittain Ympäristöpalvelut 220,6 42,2 217,0 41,5 Teollisuuspalvelut 72,8 13,9 70,7 13,5 Kiinteistöpalvelut 229,1 43,9 235,4 45,0 Yhteensä 522,5 100,0 523,1 Lisätiedot Tulikivi Oyj OSAVUOSIKATSAUS 1-3/2012. Heikki Vauhkonen 24.04.2012
Julkaistu: 2003-04-24 07:01:11 CEST Solteq Oyj - neljännesvuosikatsaus SOLTEQ OYJ? OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2 Solteq Oyj Pörssitiedote 24.4.2003 klo 9.00 SOLTEQ OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.3.2003 Konsernin Lisätiedot Hyvigolf Oy TASEKIRJA 1.1.2014-31.12.2014. Golftie 63 05880 Hyvinkää Kotipaikka: Hyvinkää Y-tunnus: 0677032-1
Yhtiökokous 2012 26.4.2012, Fondia Oy Esityslista 1. Kokouksen avaaminen 2. Kokouksen järjestäytyminen 3. Pöytäkirjantarkastajien ja ääntenlaskun valvojien valitseminen 4. Kokouksen laillisuuden toteaminen Lisätiedot Beltton-Yhtiöt Oyj:n osavuosikatsaus 1.1.? 30.9.2006. Beltton-Yhtiöt Oyj PÖRSSITIEDOTE 8.11.2006, klo 9.00
Julkaistu: 2006-11-08 08:00:07 CET Wulff - neljännesvuosikatsaus Beltton-Yhtiöt Oyj:n osavuosikatsaus 1.1.? 30.9.2006 Beltton-Yhtiöt Oyj PÖRSSITIEDOTE 8.11.2006, klo 9.00 BELTTON-YHTIÖT OYJ:N OSAVUOSIKATSAUS Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton]
Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton] Uusia aluevaltauksia Ensimmäisen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 18.6% edellisvuodesta ja olivat EUR 4.7m (EUR 3.9m Q1/20). Ensimmäisen Lisätiedot Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot (FAS)
Pohjois-Karjalan Tietotekniikkakeskus Oy T A S E K I R J A 31.12.2014 Pohjois-Karjalan Tietotekniikkakeskus Oy Y-tunnus: 0582075-3 Kotipaikka: Joensuu Säilytä 31.12.2024 asti Pohjois-Karjalan Tietotekniikkakeskus Lisätiedot SAV-Rahoitus konsernin tilikauden 1.7.2012 30.6.2013 Q1 tulos niukasti tappiollinen
TULOSTIEDOT 24 Lappeenrannan Energia Oy Vuosikertomus 2014 Konserni Tuloslaskelma (1 000 ) 1.1. 31.12.2014 1.1. 31.12.2013 LIIKEVAIHTO 128 967 121 379 Valmistus omaan käyttöön 4 869 4 273 Liiketoiminnan Lisätiedot Vuokrasopimuskannan arvo 30.4.2015 oli 63,9 M (65,0 M ) ja vuokrasopimusten keskimääräinen kesto oli 3,9 v. (4,2 v.).
JULIUS TALLBERG-KIINTEISTÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 4.6.2015 JULIUS TALLBERG-KIINTEISTÖT OYJ OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 30.4.2015 Katsauskauden liikevaihto 4,95 M oli 5,1 % suurempi kuin v. 2014 vastaavan ajanjakson Lisätiedot Sisältö. Tuloslaskelma... 1. Tase... 2. Tilinpäätöksen liitetiedot... 3. Tilinpäätöksen allekirjoitukset... 7. Kirjanpitokirjat ja tositelajit...