THL:n ylilääkäri ei kannata hoitohintojen kertomista – ”Yhtä hyvin voi laittaa moottoritielle kyltin tien hinnasta” | Terveydenhoito | HS
THL:n ylilääkäri ei kannata hoitohintojen kertomista – ”Yhtä hyvin voi laittaa moottoritielle kyltin tien hinnasta”
Päivitetty: 23.2.2016 21:08
HSTV:n studiokeskustelussa puitiin suomalaisten hoitamisen hintaa. THL:n ylilääkäri Minerva Krohn sanoi, että moraalimme ei sallisi esimerkiksi verovaroin kustannettujen syöpähoitojen epäämistä tupakoitsijoilta. Asiaa kommentoi myös HUS:n yhteyspäällikkö Janne Aaltonen. Toimittaja: Esa Juntunen.
Suomalaisten moraalinen selkäranka ei salli sitä, että esimerkiksi tupakoitsijoilta evättäisiin verovaroin tehtävät keuhkosyöpähoidot, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri Minerva Krohn.”Meillä on vahva eettinen perusta terveydenhuollossa”, Krohn sanoi tiistaina HSTV:n keskustelussa, jossa puhuttiin hoitojen hinnoista ja siitä, miten rahankäyttöä pitäisi priorisoida suomalaisten hoidossa.
Krohnin mukaan suomalaisten olisi vaikea hyväksyä sitä, ettei esimerkiksi naapurin tai isoisän hoitoa maksettaisi sillä perusteella, että hän on ehkä itse aiheuttanut oman tilanteensa.”Suomalainen moraalinen selkäranka ei hyväksy sitä, ja se on ihan oikein, ettei hyväksy.”Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) yhteyspäällikkö Janne Aaltonen uskoo, ettei suomalaisilla ole halua järjestelmän muuttamiseen, vaikka terveyden- ja sairaanhoitoon kohdistuu suuria kustannuspaineita.”Se on arvovalinta. Meidän systeemimme toimii näin, koska on haluttu, että se toimii näin.”Krohn muistuttaa, että perustuslaissa kaikille luvataan riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut. Nyt käydään keskustelua siitä, mikä on riittävää.Tällä haavaa ei-akuutteihin vaivoihin ja ennaltaehkäisevään hoitoon saa lääkärinajan se, ”joka jaksaa pisimpään puhelimessa jonottaa”, Krohn sanoo.Krohnin mukaan nimenomaan perusterveydenhuoltoon pitäisi kuitenkin satsata enemmän, jotta kalliita hoitoja tarvittaisiin vähemmän. Erikoissairaanhoito kuitenkin pärjää rahanjaossa paremmin.
Väestön ikääntyminen aiheuttaa terveydenhoitojärjestelmälle erityistä painetta.Krohn uskoo, että suurten ikäluokkien ikääntymisestä selvitään hoidon saatavuutta, vaikuttavuutta ja tuottavuutta parantamalla.”Nykyiset vanhukset ovat terveempiä kuin edelliset vanhukset.”Aaltonen ja Krohn eivät lämmenneet ajatukselle, että potilaille kerrottaisiin loppulaskussa hoidon todellinen hinta. Emeritusprofessori Olavi Ylikorkala ehdotti (HS Mielipide 21.2.), että sairaalalaskuissa kerrottaisiin maksettavan summan lisäksi hoidon todelliset kustannukset.”Yhtä hyvinhän voisi olla moottoritiellä kyltti, että ajoitte kilsan, ja tämä tie maksoi satojatuhansia. Kun lähden kävelemään tuota Mannerheimintietä, niin kaupunki on senkin asfaltoinut”, Krohn sanoo.Hoidon kustannusten kertomista on Aaltosen mukaan harkittu muutamaan kertaan.”Oikeastaan kaikki lähtee liikkeelle hyödystä ja haitasta. Eli mitä hyötyä siitä aiheutuisi, että ihmiset näkisivät tämän laskun, ja mitä haittaa sen näkemisestä aiheutuu”, Aaltonen sanoo.”Toistaiseksi olemme nähneet, että sen summan näkeminen aiheuttaa enemmän kysymyksiä, ihmettelyä, harmistuneisuutta, ehkä joskus virheiden etsimistä. Kaikki siihen panostettu aika, raha ja teknologia on pois jostain muusta.”Aaltonen ei myöskään usko, että hoidon hinnan ilmoittaminen vähentäisi kallista erikoissairaanhoidon käyttöä.”Kaikki hoito perustuu lääkärin arvioon.”Krohn pitää hyvänä sitä, että keskustelua hoitojen hinnasta käydään julkisuudessa. Se auttaa ihmisiä ymmärtämään, että he saavat verorahoilleen vastinetta.Kustannusten näkeminen voisi kuitenkin estää avuntarpeessa olevia ihmisiä hakeutumasta hoitoon, koska he kokisivat syyllisyyttä aiheuttamastaan laskusta.”Jos ihmiset kokevat syyllisyyttä, ja sen takia jättävät hakeutumatta hoidon piiriin, jota tarvitsisivat, niin se on haitta.”Voit katsoa HSTV:n koko keskustelun tästä:
Pitäisikö suomalaisten tietää sairaalahoitojensa kokonaiskustannukset? Tätä kysymystä puitiin HSTV:n studiossa tiistaina. Vieraana ovat Husin yhteyspäällikkö Janne Aaltonen ja THL:n ylilääkäri Minerva Krohn. Toimittaja: Esa Juntunen.
Suomalaisten moraalinen selkäranka ei salli sitä, että esimerkiksi tupakoitsijoilta evättäisiin verovaroin tehtävät keuhkosyöpähoidot, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkäri Minerva Krohn.”Meillä on vahva eettinen perusta terveydenhuollossa”, Krohn sanoi tiistaina HSTV:n keskustelussa, jossa puhuttiin hoitojen hinnoista ja siitä, miten rahankäyttöä pitäisi priorisoida suomalaisten hoidossa.Krohnin mukaan suomalaisten olisi vaikea hyväksyä sitä, ettei esimerkiksi naapurin tai isoisän hoitoa maksettaisi sillä perusteella, että hän on ehkä itse aiheuttanut oman tilanteensa.”Suomalainen moraalinen selkäranka ei hyväksy sitä, ja se on ihan oikein, ettei hyväksy.”Myös Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) yhteyspäällikkö Janne Aaltonen uskoo, ettei suomalaisilla ole halua järjestelmän muuttamiseen, vaikka terveyden- ja sairaanhoitoon kohdistuu suuria kustannuspaineita.”Se on arvovalinta. Meidän systeemimme toimii näin, koska on haluttu, että se toimii näin.”Krohn muistuttaa, että perustuslaissa kaikille luvataan riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut. Nyt käydään keskustelua siitä, mikä on riittävää.Tällä haavaa ei-akuutteihin vaivoihin ja ennaltaehkäisevään hoitoon saa lääkärinajan se, ”joka jaksaa pisimpään puhelimessa jonottaa”, Krohn sanoo.Krohnin mukaan nimenomaan perusterveydenhuoltoon pitäisi kuitenkin satsata enemmän, jotta kalliita hoitoja tarvittaisiin vähemmän. Erikoissairaanhoito kuitenkin pärjää rahanjaossa paremmin.Väestön ikääntyminen aiheuttaa terveydenhoitojärjestelmälle erityistä painetta.Krohn uskoo, että suurten ikäluokkien ikääntymisestä selvitään hoidon saatavuutta, vaikuttavuutta ja tuottavuutta parantamalla.”Nykyiset vanhukset ovat terveempiä kuin edelliset vanhukset.”Aaltonen ja Krohn eivät lämmenneet ajatukselle, että potilaille kerrottaisiin loppulaskussa hoidon todellinen hinta. Emeritusprofessori Olavi Ylikorkala ehdotti (HS Mielipide 21.2.), että sairaalalaskuissa kerrottaisiin maksettavan summan lisäksi hoidon todelliset kustannukset.”Yhtä hyvinhän voisi olla moottoritiellä kyltti, että ajoitte kilsan, ja tämä tie maksoi satojatuhansia. Kun lähden kävelemään tuota Mannerheimintietä, niin kaupunki on senkin asfaltoinut”, Krohn sanoo.Hoidon kustannusten kertomista on Aaltosen mukaan harkittu muutamaan kertaan.”Oikeastaan kaikki lähtee liikkeelle hyödystä ja haitasta. Eli mitä hyötyä siitä aiheutuisi, että ihmiset näkisivät tämän laskun, ja mitä haittaa sen näkemisestä aiheutuu”, Aaltonen sanoo.”Toistaiseksi olemme nähneet, että sen summan näkeminen aiheuttaa enemmän kysymyksiä, ihmettelyä, harmistuneisuutta, ehkä joskus virheiden etsimistä. Kaikki siihen panostettu aika, raha ja teknologia on pois jostain muusta.”Aaltonen ei myöskään usko, että hoidon hinnan ilmoittaminen vähentäisi kallista erikoissairaanhoidon käyttöä.”Kaikki hoito perustuu lääkärin arvioon.”Krohn pitää hyvänä sitä, että keskustelua hoitojen hinnasta käydään julkisuudessa. Se auttaa ihmisiä ymmärtämään, että he saavat verorahoilleen vastinetta.Kustannusten näkeminen voisi kuitenkin estää avuntarpeessa olevia ihmisiä hakeutumasta hoitoon, koska he kokisivat syyllisyyttä aiheuttamastaan laskusta.”Jos ihmiset kokevat syyllisyyttä, ja sen takia jättävät hakeutumatta hoidon piiriin, jota tarvitsisivat, niin se on haitta.”Voit katsoa HSTV:n koko keskustelun tästä: