Kotkan kaupunki päätti nostaa esimiestyön arvostusta ja otti avuksi HRM Partnersin valmentajat. Henkilösuunnittelija Kalle Honkanen kannustaa myös muita kuntia käyttämään yksityisiä toimijoita. Vierellä esimiehenä työskentelevä Sointu Halt-Nikula.
Moni kunta elää muutospaineiden alla, kun palveluja järjestellään uudelleen. Kotkan kaupunki lähti rohkeasti ratkomaan työkulttuurin haasteita ottamalla avuksi yksityiset tuen tarjoajat.
Yhdeksi yhteistyökumppaniksi valittiin HRM Partners Oy, joka toteutti kaupungin esimiehille motivointitaitojen valmennuksen.
- Halusimme ryhtyä profiloimaan esimieheyttä omana osaamisalueenaan. Esimiestyö on liian usein vain liimattu henkilön muun toimen oheen, mutta esimiehenä oleminen vaatii osaamista, kuvailee henkilöstösuunnittelija Kalle Honkanen.
Kotkan kaupungilla työskentelee 207 esimiestä, joilla on alaisenaan 3000 henkeä. Vanhemman polven esimiehistä ei monikaan ole valinnut rooliaan itse, vaan esimiehen vastuu on liitetty muiden tehtävien päälle.
Yksinäisestä esimiehestä kannustavaksi kollegaksi
Valmennuksessa Kotkan esimiehet etsivät omia motivaation lähteitään ja kouluttautuivat innostamaan alaisia. Teemaa olivat toivoneet esimiehet itse. Valmennuksen toteuttivat HRM Partnersin valmentajat Merja Hippeläinen ja Anne-Maria Lehtinen.
- Kun esimiehet kirjoittivat paperille omaa työtään koskevia haasteita, nousivat esimiestyön yksinäisyys sekä palautteenantoon liittyvät kysymykset esille, kertovat Hippeläinen ja Lehtinen.
Kotkan kaupungilla esimiehenä työskentelevä Sointu Halt-Nikula tunnistaa yksinäisyyden omassa esimiestyössään. Hän toimii 27 alaisen vastaavana ohjaajana Mäntykankaan asumispalvelujen yksikössä, jossa tarjotaan tukiasumista aikuisille kehitysvammaisille.
- Minulla ei ole yhtään kollegaa. Kaipaan koulutuksilta sitä, että oppisin tuntemaan muita esimiestyötä tekeviä. On hyvä, että on joku samassa asemassa oleva, jolle voi soitella ja kysyä asioista, Halt-Nikula kertoo.
Tilaisuudessa otettiin askelia myös kohti sparraavaa esimieskulttuuria. Tarkoituksena oli muodostaa esimiehistä porukka, jossa jäsenet voivat kannustaa toinen toisiaan. Vaikka kartoitettiin haasteita, pohdittiin samalla myös ratkaisuja niiden voittamiseen.
- Aiemmin olen valmennuksesta lähtenyt reppu täynnä erilaisia vaatimuksia, mutta tämä valmennus antoi energiaa ja eväitä omaan työhön, totesi eräs kotkalainen esimies valmennuspäivän päätteeksi.
Valmennus auttoi löytämään oman esimiesidentiteetin
Sekä Honkanen että valmentajat ovat yhtä mieltä siitä, että yksi valmennuksen tärkeistä anneista on ollut osallistujien esimiesidentiteetin vahvistaminen. Vaikka esimiesrooli olisikin aikanaan liitetty muun työnkuvan oheen, voi esimiehenä silti kehittyä.
- Kun saa esimiestehtävän, pitäisi kyetä identifioitumaan esimieheksi. Se voi olla vaikeaa, jos on tietyn alan asiantuntija. On osattava ajatella, että minä olen myös hyvä esimies, en ainoastaan esimerkiksi hyvä mittamies tai sairaanhoitaja, Honkanen pohtii.
Monet oivalsivat valmennuksessa myös sen, miten keskeisessä roolissa esimies on psykologisen työsopimuksen synnyssä. Psykologisella työsopimuksella tarkoitetaan työntekijän sitoutumista työhönsä. Kun työntekijä ei syystä tai toisesta ole motivoitunut työskentelemään työpaikassaan, on psykologinen työsopimus koetuksella, vaikka juridinen työsopimus onkin yhä voimassa.
Kotkassa opetellaan kehumaan
Sekä Halt-Nikula että Honkanen ovat sitä mieltä, että erityisesti palautteen antamisessa on heidän työyhteisöllään vielä opittavaa.
- Meillä ei siedetä aina edes hyvää palautetta. Kuulin kokemuksen, jossa pomo oli kehunut alaistaan julkisesti. Työntekijä oli myöhemmin tullut sanomaan, että "älä ikinä enää kehu mua muiden kuullen", kertoo Honkanen.
Valmennus vahvisti Honkasen käsitystä siitä, että positiivisen palautteen hyöty tulee siitä huolimatta, vaikka palautteen saajan korvat vähän punottaisivatkin. Kehumista opeteltiin esimerkiksi harjoituksella, jossa kolme ihmistä kehui selän takana neljättä. Lisäksi harjoiteltiin johdonmukaisen palautteen antamista silloin, kun esimiehen pitää puuttua käytökseen tai alisuoriutumiseen.
Halt-Nikula miettii, että hänen alaisensa ovat kyllä osanneet ottaa palautetta vastaan, mutta esimiehenä hänellä oli aiemmin melkoinen haaste puuttua rakentavasti alaisen toimintaan.
- Esimiehelle tullaan usein kertomaan asioista, joihin liittyvissä tilanteissa hän ei ole ollut itse läsnä. Näihin voi olla vaikea jälkeenpäin puuttua. Nyt olen oppinut kutsumaan kaikki osapuolet aina saman pöydän ääreen juttelemaan.
Yksityinen valmentaja kannattaa valita huolella
Honkanen toivoo, että kunnissa rohkaistutaan käyttämään koulutuksissa ja valmennuksissa myös muita, kuin kunnallisia tahoja.
- Kuntien kannattaa olla kosketuksissa myös uusien toimijoiden kanssa. Ensin kannattaa tutustua yritykseen ja sen valmentajiin, jotta näkee kenen kanssa yritys on toiminut ja kysyä heiltä palautetta. Sitten kannattaa kokeilla ja kuunnella henkilöstön palautetta, Honkanen tarjoaa vinkin.
Lue lisää esimiestyön kehittämisestä
Vaikka esimiesrooli olisikin aikanaan liitetty muun työnkuvan oheen, voi esimiehenä silti kehittyä, toteaa HRM Partnersin valmentaja Merja Hippeläinen.
Haastoimme esimiehiä miettimään oman psykologisen työsopimuksensa tilaa. Psykologisista työsopimuksista on tärkeää keskustella myös alaisten kanssa, kertoo HRM Partnersin valmentaja Anne-Maria Lehtinen
esimiesvalmennus esimiestyö