VALTION ASUNTORAHASTON HENKILÖSTÖKERTOMUS PDF
Download "VALTION ASUNTORAHASTON HENKILÖSTÖKERTOMUS 2005"
1 VALTION ASUNTORAHASTON HENKILÖSTÖKERTOMUS 2005 VALTION ASUNTORAHASTO
2 2 VALTION ASUNTORAHASTON HENKILÖSTÖKERTOMUS 2005 SISÄLTÖ 1. Tiivistelmä 2. Henkilöstön määrä ja rakenne 3. Työajan käyttö ja työvoimakustannukset 4. Henkilöstön motivaatio ja työkunto 5. Henkilöstöinvestoinnit 6. Yhteenveto LIITTEET
3 3 1. TIIVISTELMÄ Valtion asuntorahastossa on vuosittain laadittu henkilöstökertomus vuodesta 1995 alkaen. Henkilöstökertomuksen tarkoituksena on kuvata henkilöstöä ja henkilöstön tilaa johtamisen ja esimiestyön avuksi sekä tarjota tietoa ja virikkeitä henkilöstösuunnittelua ja käytännön kehittämistoimenpiteitä varten. Valtion asuntorahasto on ympäristöministeriön alainen asiantuntijavirasto, joka hoitaa arava- ja korkotukilainoitukseen liittyviä toimeenpanotehtäviä. Asuntorahastolla on suhteellisen itsenäinen toimivalta henkilöstöpolitiikassa. Valtion asuntorahaston tehtävien määrällinen painopiste on edelleen siirtynyt varsinaisesta lainoitustoiminnasta entistä enemmän lainoitettuun asuntokantaan liittyvien yleisvalvonta- ja ohjaustehtävien hoitoon. Asuntorahaston organisaatiota muutettiin toukokuun 2005 alusta vastaamaan paremmin muuttuneita tehtäviä. Lainoitustoimintaan keskittyneet kaksi alueyksikköä yhdistettiin yhdeksi ensisijaisesti uustuotantohankkeiden käsittelyyn keskittyväksi hankeyksiköksi ja aravahallintoyksikkö jaettiin valvontayksiköksi ja asuntokanta- ja korjausrakentamisyksiköksi. Lähivuosina on näköpiirissä sekä viraston että henkilöstön kannalta merkittäviä muutoksia. Osa viraston talous- ja henkilöstöhallinnon tehtävistä siirtyy vuoden 2007 alusta Mikkelissä sijaitsevan ympäristöhallinnonalan palvelukeskuksen tehtäväksi. Syksyllä 2005 tehdyn alueellistamispäätöksen mukaisesti koko virasto siirtyy Lahteen kevään 2008 kuluessa. Vireillä on myös viraston toiminnan kehittämishankkeita. Virastolle kaavaillaan uusia asumisen asiantuntija- ja informaatioohjaustehtäviä. Toisaalta myös Asuntorahastoa koskevat valtionhallinnon ns. tuottavuushankkeeseen liittyvät henkilöstön vähentämistarpeet Yhteenveto vuoden 2005 henkilöstökertomuksesta Henkilöstökertomuksen tiedot ovat pääosin poikkileikkaustietoja vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaan. Vuoden 2005 lopussa viraston palveluksessa oli 69 henkeä, edellisen vuoden lopussa oli 72 henkeä. Henkilötyövuosia kertyi 68,7 vuonna 2005 ja 66,4 vuonna Koko henkilökunnasta naisia oli 62,3 prosenttia. Johdosta ja yksiköiden päälliköistä naisia oli 22,2 prosenttia, asiantuntijoista 58,5 prosenttia, ammattihenkilöstöstä 89,5 prosenttia, Määräaikaisesti palkattuna työskenteli viisi henkilöä eli 7,2 prosenttia henkilökunnasta ja osa-aikaisena neljä henkilöä. Henkilökunta oli hyvin koulutettua. Vähintään alimman korkea-asteen tutkinnon oli suorittanut 82,6 prosenttia henkilökunnasta. Korkeakoulututkinto oli 66,7 prosentilla. Keski-ikä oli 51,3 vuotta. 55 vuotta täyttäneiden osuus nousi 44,9 prosenttiin ja alle 45- vuotiaiden osuus laski 26,1 prosenttiin. Henkilöstökoulutukseen käytettiin 4,7 koulutuspäivää henkilötyövuotta kohden. Ennakoivaan terveydenhoitoon ja työkykyä ylläpitävään toimintaan käytettiin 42 prosenttia kaikista terveydenhoidon menoista. Sairauspäivät nousivat 13,3 päivään henkilötyövuotta kohden. Henkilöstökustannukset henkilötyövuotta kohden olivat euroa. Euromääräiset kustannukset nousivat 4,0 prosenttia, reaalisesti kustannusten nousu jäi 3,1 prosenttiin. Taloudelliset tunnusluvut käsitellään viraston toimintakertomuksessa.
4 Kehittämiskohteita Johdon ja koko työyhteisön tehtävänä on löytää käytännön toimintatavat, joita noudattamalla varmistetaan viraston toimintakyky tilanteessa, jossa merkittävä osa henkilöstöstä vaihtuu eläkkeelle siirtymisten tai toisiin työpaikkoihin hakeutumisten johdosta. Vastauksia joudutaan etsimään mm. seuraaviin kysymyksiin: Kuinka onnistutaan siirtämään pitkän kokemuksen kautta hankittu syvällinen ammattitaito mahdollisille uusille aralaisille. Kuinka tehtävistä selvitään vähemmillä voimavaroilla. Millaista koulutusta tarvitaan. Kuinka tuetaan niiden uudelleen sijoittumista, jotka eivät voi siirtyä viraston mukana. Kuinka huolehditaan sekä Lahteen siirtyvien että siirtymättömien hyvinvoinnista. Kuinka suurista, suoraan jokaisen työntekijän työolosuhteisiin vaikuttavista muutoksista huolimatta saadaan sairauspoissaolot laskuun ja työilmapiiri paranemaan. Alueellistamisen yhteydessä noudatettavat henkilöstöpoliittiset periaatteet on tarkoitus vahvistaa kesän alussa. Ne tulevat noudattelemaan VN:n vahvistamia henkilöstölinjauksia, joiden tavoitteena ja lähtökohtana on, että henkilöstö siirtyy alueellistamisen yhteydessä uudelle paikkakunnalle. Periaatteissa pyritään kuitenkin ottamaan viraston luonne ja tehtävät huomioon niin, että erilaisin kannustimin mahdollisimman monet kokeneet viraston virkamiehet siirtyvät tekemään työtään Lahteen alueellistetussa virastossa. Henkilöstösuunnitelma, joka pitää sisällään arvion vuosittaisista henkilövähennyksistä suhteessa viraston uusiin ja muuttuviin tehtäviin ja näkemyksen siitä, minkälaista osaamista virastossa tarvitaan, on suunniteltu saatavan valmiiksi kesän loppuun mennessä. Siihen on jollain tarkkuudella arvioitava myös lähivuosien koulutustarpeet ja koulutuksen järjestelmällisyys. Henkilöstön työkyvystä ja työhyvinvoinnista on niin ikään huolehdittava kehittämällä johtamis- ja esimiestaitoja sekä työyhteisöä. Yhteiset seminaarit tulevista tehtävistä ja muutoksista ovat välttämättömiä työilmapiirin parantamiseksi ja yhteishengen luomiseksi.
5 5 2. HENKILÖSTÖN MÄÄRÄ JA RAKENNE Vuoden 2005 lopussa Valtion asuntorahaston palveluksessa oli 69 henkeä. Henkilöstön määrä näyttää poikkileikkaustiedon perusteella laskeneen, mutta henkilötyövuosia kertyi yhteensä 68,7, vuoteen 2004 verrattuna 2,3 henkilötyövuotta enemmän. Koulutustasoindeksi nousi pistelukuun 5,8. Seuraavat Valtion asuntorahaston henkilöstöä kuvaavat tiedot perustuvat pääosin vuoden viimeisen päivän tilanteeseen. Taulukko 2.1. Henkilöstön määrä sukupuolen ja palvelussuhteen pysyvyyden mukaan vuosina poikkileikkaustiedot Vuosi Vakinaiset Määräaikaiset Vakinaiset ja määräaikaiset lkm lkm 1) 2) Miehet Naiset Yht. Muutos Miehet Naiset Yht. Miehet Naiset Yht. % % % kpl % ,4 37,7 62,3 69 0, ,0 36,4 63,6 66-4, ,3 37,1 62,9 70 6, ,9 37,5 62,5 72 2, ,2 37,7 62,3 69-4,2 1) Ei sisällä yhtä virkavapaalla olevaa henkilöä vuonna 2001, sisältää kaksi projektiluontoisesti toiselle virastolle töitä tekevää henkilöä vuonna 2002 ja yhden vuosina 2003 ja ) Määräaikaisten osuus koko henkilöstöstä Valtion asuntorahaston henkilöstö on virkasuhteista, vain erittäin lyhytkestoisissa, järjestelyluontoisissa tehtävissä on käytetty työsuhdetta. Vuoden 2005 lopussa neljä henkilöä työskenteli osaaikaisena ja viisi henkilöä työskenteli määräaikaisena. Naisten suhteellinen osuus pysyi jokseenkin ennallaan eli 62,3 prosentissa. Naisten osuus johto- ja esimiestehtävissä nousi 22 prosenttiin. Asiantuntijoista naisia oli 58,5 prosenttia ja ammattihenkilöstöstä 89,5 prosenttia
6 6 Kuvio 2.2. Henkilöstön ikärakenne vuonna 2005 poikkileikkaustieto Henkilöstön ikärakenne vuonna ,9 % ,3 % ,0 % ,7 % Taulukko 2.3. Henkilöstön ikärakenne sukupuolen mukaan vuonna 2005 poikkileikkaustieto Ikä- Henkilöstön lukumäärä %-jakauma %-jakauma vuotta (ml. määräaikaiset.) ikäluokittain sukupuolen mukaan Miehet Naiset Yht. Miehet Naiset Yht. Miehet Naiset ,8 4,7 4,3 33,3 66, ,2 23,3 21,7 33,3 66, ,1 32,6 29,0 30,0 70, ,8 39,5 44,9 45,2 54,8 Yht ,0 100,0 100,0 37,7 62,3 Keskiikä, v 52,4 50,6 51,3 Henkilöstön keski-ikä oli vuoden lopussa 51,3 vuotta, kun se vuotta aiemmin oli 50,2 vuotta. Vertailun vuoksi mainittakoon, että vuoden 2005 henkilöstötilinpäätösten tunnuslukutiedustelussa saatuja valtion budjettitalouden tietojen perusteella budjettitaloudessa keski-ikä oli 44,6 vuotta. 45 vuotta täyttäneiden osuus nousi edellisen vuoden 70,9 prosentista 73,9 prosenttiin. Yli puolet miehistä kuului 55 vuotta täyttäneiden ikäluokkaan, tähän ikäluokkaan kuului myös yli puolet johto- ja asiantuntijatehtävissä toimivista. Alle 35-vuotiaiden osuus laski 8,3 prosentista 4,3 prosenttiin.
7 7 Kuvio 2.4. Henkilöstöryhmät ikäryhmittäin 2005 poikkileikkaustieto lkm 25 Henkilöstöryhmät ikäryhmittäin Johto+Esimiehet Asiantuntijat Muu ammattihenkilöstö Taulukko 2.5. Henkilöstöryhmät sukupuolen mukaan vuonna 2005 poikkileikkaustieto TEHTÄVÄ Miehet Naiset Yhteensä Miehet Naiset lkm lkm lkm % % Johto ja esimiehet ,8 22,2 Asiantuntijat ,5 58,5 Muu ammattihenkilöstö ,5 89,5 Yhteensä ,7 62,3 Kuvio 2.6. Henkilöstöryhmät sukupuolen mukaan vuonna 2005 poikkileikkaustieto Muu ammattihenkilöstö Asiantuntijat naiset miehet Johto ja esimiehet %
8 8 Taulukko 2.7. Henkilöstön koulutusrakenne sukupuolen mukaan vuonna 2005 poikkileikkaustieto Koulutusaste Henkilöstön lukumäärä %-jakauma koulutusasteen Sukupuolen %-jakauma (ml. määräaikaiset) mukaan koulutusasteittain Miehet Naiset Yht Miehet Naiset Yht. Miehet Naiset Yht. Alempi perusaste ,8 2,3 2,9 50,0 50,0 100,0 Ylempi perusaste ,0 7,0 4,3 0,0 100,0 100,0 Keskiaste ,7 11,6 10,1 28,6 71,4 100,0 Alin korkea-aste ,8 23,3 15,9 9,1 90,9 100,0 Alempi korkeakouluaste ,5 20,9 17,4 25,0 75,0 100,0 Ylempi korkeakouluaste ,1 30,2 46,4 59,4 40,6 100,0 Tutkijakoulutusaste ,0 4,7 2,9 0,0 100,0 100,0 Tutkinnon suorittaneet ,2 97,7 97,1 37,3 62,7 100,0 Yhteensä ,0 100,0 100,0 37,7 62,3 100,0 Koulutustasoindeksi 1) 6,3 5,5 5,8 Kuvio 2.8. Henkilöstön koulutusrakenne sukupuolen mukaan 2005 poikkileikkaustieto Henkilöstön koulutusrakenne sukupuolen mukaan vuonna Henkilöä Alempi perusaste Ylempi perusaste Keskiaste Alin korkea-aste Alempi korkeakouluaste Ylempi korkeakouluaste Tutkijakoulutusaste Miehet Naiset Yht 1) Koulutustasoindeksi määräytyy Alempi perusaste 1 Ylempi perusaste 2 Keskiaste 3,5 Alin korkea-aste 5 Alempi korkeakouluaste 6 Ylempi korkeakouluaste 7 Tutkijakoulutusaste 8
9 9 Kuvio 2.9. Henkilöstön koulutusrakenne vuonna 2005 poikkileikkaustieto Henkilöstön koulutusrakenne vuonna 2005 Tutkijakoulutusas %3 Ylempi korkeakouluaste %47 Alempi perusaste %3 Ylempi perusaste %4 Alempi korkeakouluaste %17 Keskiaste %10 Alin korkeaste %16 Asuntorahaston henkilökunta on varsin hyvin koulutettua. Vähintään keskiasteen tutkinnon on suorittanut 92,7 prosenttia ja vähintään alimman korkea-asteen tutkinnon 82,6 prosenttia henkilökunnasta. Muodollista koulutustasoa kuvaava koulutustasoindeksi asteikolla 1-8 nousi hieman vuoden 2004 tasolta eli pisteluvusta 5,7 pistelukuun 5,8, miesten koulutustasoindeksin ollessa 6,3 ja naisten 5,5. Myös koko valtion budjettitaloudessa miehet ovat edelleen koulutetumpia kuin naiset. Vuonna 2004 valtion budjettitaloudessa miesten koulutustasoindeksi oli 5,3, naisten 5,1 ja keskimäärin 5,2.
10 10 3. TYÖAJAN KÄYTTÖ JA TYÖVOIMAKUSTANNUKSET Henkilöstön kokonaistyöpanos vuonna 2005 oli 68,7 henkilötyövuotta, lisäystä edellisestä vuodesta oli 3,3 prosenttia. Tehdyn työajan osuus laski 79,9 prosentista 78,6 prosenttiin. Kokonaistyövoimakustannukset nousivat 7,5 prosenttia. Henkilötyövuotta kohden kustannukset nousivat 4,0 prosenttia, mutta indeksikorjattuna kustannusten nousu jäi 3,1 prosenttiin. Taulukko 3.1. Henkilötyövuosien määrä sukupuolen mukaan vuosina Vuosi Miehet Muutos Naiset Muutos Yhteensä Muutos htv % htv % htv % ,7-3,2 41,3-0,3 67,0-1, ,5-4,7 41,1-0,6 65,6-2, ,7 0,5 41,5 1,0 66,2 0, ,3 2,6 41,1-0,8 66,4 0, ,2 3,5 42,5 3,2 68,7 3,3 Kuvio 3.2. Henkilötyövuosien määrä sukupuolen mukaan vuosina Henkilötyövuosien määrä sukupuolen mukaan vuosina Henkilötyövuosien lkm Miehet Naiset
11 11 Taulukko 3.3. Työajan käytön jakauma prosentteina henkilötyövuotta kohden vuosina Toiminta % % % % % Tehty vuosityöaika 80,5 80,0 79,3 79,9 78,6 Koulutus 2,2 1,6 1,5 1,7 1,9 Ei tehty vuosiaika 17,3 18,4 19,2 18,4 19,6 Vuosiloma 14,5 14,8 14,0 14,3 13,9 Sairaus ja tapaturmat 2,4 3,2 4,7 3,6 5,3 Muut palkalliset poissaolot 0,4 0,4 0,5 0,5 0,4 Säännöllinen vuosityöaika 1) 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 Tehdyt ylityöt, joista maksettu korvaus 0,7 0,7 0,8 0,6 0,9 Säännöllinen vuosityöaika tuntia/vuosi/htv 1827,0 1819,8 1819,8 1841,5 1834,3 Työpäivän pituus keskimäärin (tuntia) 7,25 7,25 7,25 7,25 7,25 Työpäivien lukumäärä vuodessa Hlötyöv. x työpv lkm (67,04 x 252) 2001 Hlötyöv. x työpv lkm (65,60 x 251) 2002 Hlötyöv. x työpv lkm (66,15 x 251) 2003 Hlötyöv. x työpv lkm (66,43 x 254) 2004 Hlötyöv. x työpv lkm (68,65 x 253) 2005 Kuvio 3.4. Työajan käytön jakauma prosentteina vuonna 2005 Työajan käytön jakauma 2005 Sairaus ja tapaturmat %5,3 Koulutus %1,9 Muut palkalliset poissaolot %0,4 Vuosiloma %13,9 Tehty vuosiaika %78,6
12 12 Tehdyn työajan osuus säännöllisestä vuosityöajasta laski edellisen vuoden 79,9 prosentista 78,6 prosenttiin. Vähennys johtuu lisääntyneistä sairauspoissaoloista, sillä vuosilomien osuus laski 0,4 prosenttia ja koulukseen käytetyn ajan nousi vain 0,2 prosenttia, sen sijaan sairaus- ja tapaturmapoissaolot nousivat edellisen vuoden 3,6 prosentista 5,3 prosenttiin. Säännöllisestä vuosityöajasta vuosilomiin käytettiin 13,9 prosenttia. Vuonna 2004 valtion budjettitalouden henkilöstön tehdyn työajan osuus säännöllisestä vuosityöajasta oli 82,1 prosenttia, sairaus- ja tapaturmapoissaolojen osuus 3,4, mutta vuosilomien osuus oli vain 12,2 prosenttia. Korvattujen ylitöiden määrä nousi 0,6 prosentista 0,9 prosenttiin, kun koko budjettitaloudessa korvattujen ylitöiden osuus oli 0,9 prosenttia vuonna Kotona tehtyjä ylitunteja ei ole pystytty kartoittamaan, mutta työpaikalla tehtyihin korvaamattomiin ylitunteihin on puututtu. Uuden virkaja työehtosopimuksen mahdollistama työaikapankki otettiin käyttöön syksyllä. Toistaiseksi pankkiin on liittynyt viisi henkilöä. Taulukko 3.5. Kokonaistyövoimakustannukset vuosina kyseisen vuoden hinnoin euroina Taulukko 3.6. Kokonaistyövoimakustannukset vuosina kiintein hinnoin (indeksikorjattuna) euroina
13 13 Kokonaistyövoimakustannukset nousivat euroon. Henkilötyövuotta kohden laskettuna kustannukset olivat euroa, nousua edelliseen vuoteen verrattuna 4,0 prosenttia. Indeksillä tarkistettuna nousu jäi 3,1 prosenttiin. Kustannusten nousua on pidettävä sangen maltillisena, sillä keväällä toteutettiin sopimusten mukainen 1,9 prosentin suuruinen yleiskorotus ja lisäksi uuden palkkausjärjestelmän käyttöönoton toinen vaihe tuli maksuun alkaen. Vuonna 2004 koko budjettitaloudessa työvoimakustannukset henkilötyövuotta kohden olivat euroa. Asuntorahaston tehtävien edellyttämä asiantuntijapainotteinen henkilöstörakenne selittää keskimääräistä suuremmat henkilöstökustannukset. Taulukko 3.7. Kokonaistyövoimakustannukset henkilötyövuotta kohden vuosina kyseisen vuoden hinnoin Vuosi Työvoima- Muutos Htv kustannukset % /htv ,2 67, ,4 65, ,0 66, ,4 66, ,0 68,65 Taulukko 3.8. Kokonaistyövoimakustannukset henkilötyövuotta kohden vuosina kiintein hinnoin (indeksikorjattuna) Vuosi Työvoima- Muutos Htv kustannukset % /htv ,1 67, ,7 65, ,3 66, ,1 66, ,1 68,65 Kuvio 3.9. Työvoimakustannusten jakauma vuonna 2005 Kokonaistyövoimakustannukset yhteensä v.2005 Sosiaaliturva % M uut välilliset työvoimakustannukset % Välilliset palkat % Tehdyn työajan palkat %
14 14 4. HENKILÖSTÖN MOTIVAATIO JA TYÖKUNTO Sairaus- ja tapaturmapoissaolot nousivat 13,3 sairauspäivään henkilötyövuotta kohden. Edellisenä vuonna poissaolopäiviä kertyi 9,3 päivää henkilötyövuotta kohden. Sairauspoissaolot lisääntyivät lähes 50 prosenttia verrattuna vuoden 2004 tilanteeseen. Erityisen paljon lisääntyivät pitkät, lääkärintodistusta vaativat poissaolot. Sen sijaan lyhyet sairauspoissaolot lisääntyivät maltillisesti. Suhteellisesti terveenä pysyneiden osuus laski edellisen vuoden 65 prosentista 54 prosenttiin. Vuonna 2005 henkilöstöstä 35 prosentilla ei ollut yhtään sairauspoissaolopäivää ja 19 prosentilla oli yksi sairaspäivä, kun vuonna 2004 vastaavat luvut olivat 40 ja 25. Vaihtuvuus pysyi edelleen suhteellisen pienenä, vaikka henkilöstön lähtövaihtuvuus nousi edellisen vuoden 11,4 prosentista 13,9 prosenttiin. Tulovaihtuvuus sen sijaan pieneni 14,3 prosentista 9,7 prosenttiin. Eläkkeelle siirryttiin keskimäärin 63,5-vuotiaana, työkyvyttömyyseläkkeelle ei siirtynyt yhtään henkilöä. Marraskuussa tehdyssä työilmapiirimittauksissa kokonaistyötyytyväisyyttä kuvaava indeksi putosi 2,68 pisteeseen. Taulukko 4.1. Sairaus- ja tapaturmapoissaolot henkilötyövuotta kohden vuosina Vuosi Sairauspäivä/ Muutos henkilötyövuosi % ,1-52, ,1 32, ,7 44, ,3-20, ,3 13,6 Taulukko 4.2. Sairaus- ja tapaturmapoissaolot keston mukaan vuosina Sairaus- ja Sairaus- Sairaus- Osuus Muutos Tapaturmatapaturma poissaolot poissaolot /05 poissaolot poissaolon päiviä kpl kesto, päivää päiviä kpl 1) päiviä kpl 1) % % ) v tapaturmapoissaoloja oli 6 päivää
15 15 Taulukko 4.3. Henkilöstön lähtövaihtuvuus vuosina Lähtö lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) Vakinaiset 2 2,9 7 10,1 0 0,0 1 1,4 4 5,7 Määräaikaiset 4 5,8 1 1,4 4 6,1 7 10,0 6 8,6 Lähtövaihtuvuus yhteensä 6 8,7 8 11,6 4 6,1 8 11, ,9 1) Vertailu edellisen vuoden lopun henkilöstön kokonaismäärään. Mukana myös määräaikaiset Taulukko 4.4. Henkilöstön tulovaihtuvuus Tulo lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) lkm % 1) Vakinaiset 3 4,3 2 2,9 3 4,5 1 1,4 0 0,0 Määräaikaiset 3 4,3 2 2,9 5 7,6 9 12,9 7 10,0 Tulovaihtuvuus yhteensä 6 8,7 4 5,8 8 12, ,3 7 9,7 1) Vertailu edellisen vuoden lopun henkilöstön kokonaismäärään. Mukana myös määräaikaiset Taulukko 4.5. Työilmapiirimittaus Yhteenveto vuodet Vuosi Vastaus-% 73,5 74,6 74,2 72,9 Johtaminen 3,17 3,23 3,25 2,59 Työn sisältö ja haasteellisuus 3,53 3,60 3,37 2,99 Palkkaus 2,50 2,50 2,40 2,47 Kehittymisen tuki 3,05 3,15 3,00 2,83 Työilmapiiri ja yhteistyö 3,02 3,10 2,83 2,84 Työolot 4,20 4,00 3,90 2,80 Tiedon kulku 2,80 3,30 3,00 2,43 Työnantaja kuva 3,30 3,50 3,20 2,33 Indeksi 3,3 3,4 3,1 2,68 Työilmapiirikysely suoritettiin marraskuussa yhdeksättä kertaa. Vastausprosentti oli edelleen varsin hyvä eli 72,9 prosenttia. Sen sijaan asteikolla 1 5 kokonaistyytyväisyyttä kuvaava indeksi laski vuoden 2004 pisteluvusta 3,1 pistelukuun 2,68. Huonoa tulosta selittää merkittävältä osin aiemmin syksyllä tehty viraston alueellistamispäätös. Vakiokysymysten lisäksi kysyttiin alueellistamispäätöksen vaikutusta työilmapiiriin, jolloin puolet vastasi, että päätös vaikutti erittäin kielteisesti ja kolmasosa että kielteisesti. Kysely suoritettiin nyt ensimmäistä kertaa hyödyntäen valtiovarainministeriön uudistettua VMBaroa, joten kaikki kyselyn osiot eivät ole täysin vertailukelpoisia aiempien vuosien tuloksiin nähden. Suunta on kuitenkin selvä, kaikkien osioiden pisteluku putosi alle kolmen, jopa työoloja kuvaava osion pisteluku putosi pisteluvusta 3,90 pistelukuun 2,80. Myös oman työn arvostus laski, huonoimman arvion sai viraston työnantajakuva. Yllättäen aiemminkin
16 16 tyytymättömyyttä herättänyt palkkausta koskeva osio sai hieman paremman arvion kuin edellisenä vuonna. Ilmeisesti osa henkilöstöstä on havainnut, että uuden palkkausjärjestelmän myötä voidaan vähitellen korjata palkkauksen vääristymiä.
17 17 5. HENKILÖSTÖINVESTOINNIT Henkilöstöinvestoinnit henkilötyövuotta kohden pysyivät jokseenkin vuoden 2004 tasolla. Suhteessa eniten laskivat virkistyspalveluiden kustannukset, lasku oli 34 prosenttia, työterveyspalveluiden kustannukset nousivat 15 prosenttia. Työterveyspalveluihin, henkilöstökoulutukseen ja virkistyspalveluihin käytettiin yhteensä euroa henkilötyövuotta kohden. Kustannuksissa ei ole mukana sairausajan ja koulutusajan palkkoja. Terveyden huollon kustannuksissa ei ole otettu huomioon virastolle jälkikäteen tulevia Kela-korvauksia. Taulukko 5.1. Henkilöstöinvestoinnit henkilötyövuotta kohden vuosina Työterveys- Henkilöstö- Henkilöstöpalvelujen koulutuksen virkistyksen Vuosi kustannukset Muutos kustannukset Muutos kustannukset Muutos Htv /htv 1) % /htv % /htv % ,16-23, ,73-22,2 78,25 10,8 67, ,47 11, ,14-9,9 90,39 15,5 65, ,02 3, ,93 0,2 88,82-1,7 66, ,63 5, ,44 10,4 118,49 33,4 66, ,58 14, ,24-4,6 78,13-34,1 68,65 Taulukko 5.2. Työterveyskustannukset kokonaisuudessaan vuosina Käytetyn työajan Muut Kustannukset Kustannukset/ Kustannukset/ Kustannukset/ Vuosi kustannukset kustannukset yhteensä Muutos poissaolopäivä työvoimakust. toimintamenot 1) % % % 224, ,3 2,8 2, ,1 207,19 3,5 2, ,3 168,85 4,1 3, ,2 188,95 3,4 2, ,4 198,55 5,0 3,8 Työterveyshuollon kustannukset, joissa on mukana myös sairausajan palkkakustannukset, nousivat 57,4 prosentilla. Kokonaiskustannukset poissaolopäivää kohden nousivat 198,55 euroon. Vuonna 2004 poissaolopäivä maksoi asuntorahastolle keskimäärin 188,94 euroa. Havaintojen vähäisestä lukumäärästä johtuen sairauskuluja ei ole luokiteltu henkilöstöryhmän tai toistaiseksi edes sukupuolen mukaan. Poissaolijoiden palkkataso heijastuu kokonaiskustannuksiin, vaikka palkkakustannuksissa on otettu huomioon Kelalta saadut sairauspäivärahat, joita Kela maksaa yli 10 päivää kestäneistä sairauspoissaoloista. Varsinaisiin työterveyspalveluihin käytettiin noin euroa. Sairauden hoitoon kului noin euroa. Ennakoivaan terveydenhuoltoon ja työhyvinvointiin eri muodoissaan käytettiin yhteensä noin euroa, summassa on mukana myös varsinaisiin terveyspalveluihin kuulumattomia eriä. Entiseen tapaan järjestettiin koko henkilökunnalle mahdollisuus saada influenssarokotus. Syksyllä aloitettiin myös koko henkilökunnalle tarkoitetut vapaaehtoiset terveystarkastukset. Terveystarkastuksia on järjestetty kahden kolmen vuoden välein. Niihin on osallistunut myös henkilöitä, joita
18 18 työterveyshuolto ei muutoin tavoita. Terveystarkastukset on havaittu tehokkaaksi keinoksi ajoissa löytää kuntoutuksen ja muun terveydenhuollon tuen tarpeessa olevia. Työterveysasema ohjasi henkilökuntaa sekä Kelan tukemaan yksilö- ja ryhmäkuntoutuksen että erilaisiin kuntoilu- ja tyky-ryhmiin. Työterveysaseman koordinoimana koottiin Uudenmaan ympäristökeskuksen ja Asuntorahaston yhteinen Aslak-kuntoutusryhmä. Toimistotyötä tekeville tarkoitettu ryhmä aloitti keväällä 2005 avokuntoutuksen Ortonissa. Niskahierontoja jatkettiin edellisten vuosien tapaan, jokaisella oli mahdollisuus sekä kevät- että syyskaudella kolmeen viraston kustantamaan niska-hartiaseudun hierontaan. Noin kaksi kolmasosaa henkilökunnasta käyttikin mahdollisuutta hyväkseen. Omaehtoisen, vapaa-ajan liikunnan tukemiseen tarkoitettua 200 euron suuruista liikuntatiliä käytti edelleen runsaat puolet ARAn henkilökunnasta, vaikka verottaja on tulkinnut liikuntatilin verotettavaksi tuloksi. Henkilökohtaista liikuntatiliä on kuitenkin pidetty hyvänä, koska se ei ole sidottu määrättyihin liikuntalajeihin tai paikkoihin kuten markkinoille tullut veroton liikuntaseteli. Pääosa virkistysmäärärahoista käytettiin yhteisiin urheilu- ja ulkoilupäiviin. Osa käytettiin yhteisten tilaisuuksien järjestämiseen ja kulttuuriharrastuksiin. Taulukko 5.3. Henkilöstökoulutuksen kustannukset kokonaisuudessaan vuosina Käytetyn työtyöajan Muut Kustannukset Kustannukset/ Kustannukset/ Kustannukset/ Vuosi kustannukset kustannukset yhteensä Muutos poissaolopäivä työvoimakust. toimintamenot % % % ,1 353,46 4,3 3, ,7 444,78 3,7 2, ,8 291,16 3,5 2, ,8 432,09 3,8 2, ,9 405,67 3,6 2,8 Henkilöstökoulutukseen käytettiin 4,7 päivää henkilötyövuotta kohden. Henkilöstökoulutukseen osallistui 82 prosenttia henkilökunnasta. Koulutus painottui aiempien vuosien tapaan ammatinhallintaa syventävään koulutukseen, varsinkin yleishyödyllisyyslainsääntö ja muut lainsäädäntöuudistukset ovat vaatineet työssä oppimisen lisäksi pitkäjänteistä suunnitelmallista opiskelua. Henkilöstökoulutuskustannukset nousivat 3,9 prosentilla verrattuna edelliseen vuoteen. Koulutukseen ilman koulutusajan palkkoja käytettiin1 190 euroa henkilötyövuotta kohden, vuonna 2004 käytettiin euroa. Omaehtoista tavoitteellista opiskelua on tuettu mm. palkallisilla tenttivapailla. Erityisesti pitkään työelämässä olleet naiset ovat työn ohessa suorittaneet sekä keskiasteen että ammattikorkeakoulututkintoja. Helsingissä Hallintojohtaja Maija Rajakylä Ylitarkastaja Ritva Louhelainen
19 19 YHTEENVETO VUODEN 2005 HENKILÖSTÖTILINPÄÄTÖKSESTÄ Vuosi Muutokset % HENKILÖTYÖPANOKSET Henkilöstö lkm 69-4,2 Henkilötyövuodet lkm 68,7 3,3 Henkilöstön keski-ikä vuotta 51,3 2,2 Koulutustaso indeksi 5,8 1,8 Tehty työaika/kokonaistyöaika (ei.sis.koulutusta) prosenttia 78,6-1,6 Palkkasumma ,3 Tehdyn työajan palkat ,4 Välilliset työvoimakustannukset ,0 Työvoimakustannukset yhteensä ,5 HENKILÖSTÖN TILA Työtyytyväisyysindeksi indeksi mitattu 11/2005 Työkykyindeksi indeksi mitattu Sairauspoissaolot/henkilötyövuosi pv/htv 13,3 42,8 HENKILÖSTÖINVESTOINNIT Työterveyspalvelut /htv 863,58 14,9 Työkunto ja työtyytyväisyys /htv 78,13-34,1 Henkilöstökoulutus /htv 1 190,24-4,6 HENKILÖSTÖN TEHOKKUUS Tuottavuus lainapäätös/htv kpl/htv 26,1 48,1 Taloudellisuus (lainapäätös /kpl) /kpl ,8 Henkilötyövuoden hinta (2005 hinnoin) ,0