1. MIKÄ ON HOOGEEN JA ESPAN YHTEISJOUKKUE?? - PDF
1. MIKÄ ON HOOGEEN JA ESPAN YHTEISJOUKKUE??
Download "1. MIKÄ ON HOOGEEN JA ESPAN YHTEISJOUKKUE??"
1 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. MIKÄ ON HOOGEEN JA ESPAN YHTEISJOUKKUE?? 2. YHTEISJOUKKUEEN PERUSTAMINEN 2.1. Pelaajavalinnat 2.2. Yhteisjoukkueen valmentajat VASTUUVALMENTAJA APUVALMENTAJA 2.3. Yhteisjoukkueen vanhempien ja valmentajan yhteistyö 3. PELIASU JA MUUT VARUSTEET 4. ILMOITTAUTUMINEN TAPAHTUMIIN 5. YHTEISTYÖ SEUROJEN IKÄKAUSIJOUKKUEIDEN KANSSA 6. OTTELUT 6.1. Peluuttaminen 6.2. Pelijärjestelmä 6.3. Ottelutapahtuman rakenne OTTELUUN SAAPUMINEN OTTELUPALAVERI ALKUVERRYTTELY OTTELU 6.4. Vastuuhenkilöiden roolit otteluissa VASTUUVALMENTAJA APUVALMENTAJA HUOLTAJA JOUKKUEENJOHTAJA VANHEMMAT 7. HARJOITUKSET 7.1. Harjoitusten kesto 7.2. Omaehtoinen harjoittelu 7.3. Harjoittelun ohjelmointi 8. MUUT TAPAHTUMAT 8.1. Turnaukset 8.2. Leirit 8.3. Taitokilpailut 8.4. Joukkuepalaverit 8.5. Futsal 8.6. Kykykoulu ja akatemia 9. TESTAUS 10. KUORMITUSKOLMIO 11. SUPERKOMPENSAATIO 12. LEPO 13. RAVINTO Aterian koostaminen NESTE HIILIHYDRAATIT PROTEIINIT RASVA VITAMIINIT JA KIVENNÄISAINEET Ateriarytmi 14. MUUTA HUOMIOITAVAA Muiden lajien harrastaminen Harjoituspäiväkirja Häiriötapaukset3 1. MIKÄ ON HOOGEEN JA ESPAN YHTEISJOUKKUE?? Piirin sarjoissa pelaavat seurat voivat tehdä keskenään joukkuetta koskevan yhteisjoukkuesopimuksen. Yhteisjoukkuesopimuksen tarkoituksena on mahdollistaa pelaajakehitystä tukeva vuotiaiden nuorten peluuttaminen eri joukkueissa. EsPa ja HooGee perustavat vuosittain D12-ikäluokkaan yhteisen ikäluokan edustusjoukkueen. Perustettavan joukkueen pelaajien edustusoikeudet pysyvät niissä seuroissa, joissa he pelaavat yhteisjoukkueen perustamishetkellä. Pelaajat maksavat jäsenmaksun sille seuralle ja ovat velvollisia noudattamaan sen seuran toimintalinjauksia, jossa heidän edustusoikeutensa on. Yhteisjoukkueen tarkoituksena on tarjota motivoituneimmille ja kehittyneimmille pelaajille omaa taitotasoa vastaava harjoitteluympäristö sekä mahdollisuus haastaviin otteluihin, vähentää drop out -ilmiötä ja antaa mahdollisuus kehittyä suunnitelmallisen, kokonaisvaltaisen, yksilöllisen ja tavoitteellisen harjoittelun ja valmennuksen avulla kohti omaa huippuaan. Yhteisjoukkueen pelaajien kehityspolku on suunniteltu D12-ikäluokasta A-junioreihin asti nousujohteiseksi ja seurojen valmennuslinjauksia noudattaviksi. Valmennus perustuu taitoportaisiin, joiden jokaisella askelmalla on omat, aiemmin opittuun pohjautuvat oppimistavoitteensa fyysisellä, psyykkisellä, teknisellä ja taktisella alueella. taitoportaisiin perustuva pelaajan tie4 2. YHTEISJOUKKUEEN PERUSTAMINEN D12-ikäluokkaan perustetaan uudet yhteisjoukkueet vuodenvaihteessa Pelaajavalinnat D12-ikäluokan joukkueeseen valitaan pelaajaa riippuen pelattavan sarjatason pelimuodosta (yleensä 9v9). Valinnan tekevät seurojen valmennuspäälliköt ikäluokkajoukkueiden valmentajien avustuksella. Uuden ikäluokan pelaajavalinnat tehdään syyskauden päätyttyä taitotestien, fyysisten testien, pelitapahtuman ja pelaajakyselyiden perusteella. Joukkuetta voidaan tarvittaessa täydentää vielä muutamalla pelaajalla, kun siirrytään D13-ikäluokkaan, jossa pelataan 11v11-otteluita. Pelaajavalinnoissa noudatetaan alla olevia kriteerejä: Pelaajan oma halu Pelaajan asennoituminen otteluihin ja harjoitteluun Pelaajan harjoitusaktiivisuus Pelaajan taitotaso Pelaajan huoltajien sitoutuminen joukkueen toimintaan Yhteisjoukkueen ja seurojen ikäkausijoukkueiden pelaajien tarkkailu on jatkuvaa. Pelaajia voidaan nostaa yhteisjoukkueeseen tai pudottaa yhteisjoukkueesta pois, mikäli pelaajan into, asennoituminen tai harjoitusaktiivisuus ei pysy riittävällä tasolla. Yhteisjoukkueessa ei ole seurakohtaisia pelaajakiintiöitä. Joukkueeseen valitaan EsPan ja HooGeen parhaiten kriteerit täyttävät pelaajat. Ääritapauksessa joukkue voi siis koostua pelkästään jommankumman seuran pelaajista. Uusia pelaajia mahdollisesti otetaan vastaan myös muista seuroista Yhteisjoukkueen valmentajat Seurat valitsevat joukkueelle parhaan saatavissa olevan vastuuvalmentajan. Perustamiskokouksessa yhteisjoukkueelle valitaan apuvalmentajat. Seuraavalla sivulla on lueteltu joukkueen valmentajien roolit (toimijoiden roolit ottelutapahtumissa on kirjattu erikseen kohdassa 7.4) VASTUUVALMENTAJA Sopimus seuran ja joukkueenjohtajan kanssa valmentajatehtävästä Kauden toimintasuunnitelman ja toimintakertomuksen laadinta vanhemmille ja seuralle yhdessä joukkueenjohtajan kanssa Yhteistyö valmennuspäälliköiden ja muiden valmentajien (apuvalmentajat, ikäluokkajoukkueiden valmentajat, muiden YJ-ikäluokkien valmentajat) kanssa Harjoitusohjelman suunnittelu ja toteutus valmennuslinjauksen mukaisesti Harjoitusten suunnittelu ja vetäminen Osallistuminen valmennuslinjauksen mukaiseen koulutukseen, itsensä kehittäminen valmentajana ja kasvattajana5 Joukkueen peluuttaminen Joukkueen pelaajien yksilöllinen ja kokonaisvaltainen kehittäminen sekä joukkuehengen luominen ja ylläpito APUVALMENTAJA Vastuuvalmentajan avustaminen joukkueen valmennuksessa, peluuttamisessa ja suunnittelutyössä Vastuuvalmentajan sijaisuus Itsensä kehittäminen valmentajana ja kasvattajana Joukkuehengen luominen ja ylläpito 2.3. Yhteisjoukkueen vanhempien ja valmentajan yhteistyö Vanhemmat ovat joukkueiden toiminnan tärkeimpiä tukijoita. Vanhemmat valitsevat keskuudestaan joukkueen toimihenkilöt, jotka työskentelevät vapaaehtoisesti lasten yhteisen harrastuksen hyväksi. Toimihenkilöt ja toivottavasti mahdollisimman monet vanhemmat osallistuvat seura- ja joukkuetasolla lasten harrastukseen ja näin meitä kaikkia yhdistävään harrastustoimintaan. Seura kouluttaa asiasta kiinnostuneita henkilöitä mm. valmennus- ja huoltotehtäviin. Muita käytännön asioita vanhemmille: Lue tiedotteet, joita junioreille jaetaan. Näin vältytään sekaannuksilta ja yllätyksiltä Tuo lapsesi ajoissa harjoituksiin, otteluihin yms. tilaisuuksiin. Varaa tarvittaessa aikaa harjoitusten alussa tai lopussa myös keskusteluun valmentajan kanssa Vanhemmat sopivat tarvittaessa keskenään kimppakyydeistä junioreiden kuljetuksissa harjoituksiin ja otteluihin Vanhempien osuus joukkueen varainhankinnassa on tärkeä, sillä mm. talkoo- ja mainostuloilla voidaan hankkia varsin huomattava osuus joukkueen budjettiin. Turnauksissa ja otteluissa tarvitaan aina ahkeria vanhempia erilaisissa töissä. Mikään työ yhteisen harrastuksen eteen ei ole turhaa ja mitään taitoja ei kannata pitää piilossa, sillä yhteistyöllä saavutetaan parhaat tulokset Aikuinen on aina nuorelle malli, joten muistetaan se niin kielenkäytössä kuin muussakin käytöksessä. Rehti ja raitis käytös ovat perinteisiä urheilun arvoja, jota seura vaalii ja edellyttää kaikilta toiminnassa mukana olevilta. Vanhempien kannattaa pitää yhteyttä valmentajiin jos kotona tai koulussa esiintyy ongelmia. Valmentaja on tärkeä vaikuttaja nuorelle ja hänen sanaansa uskotaan myös em. asioissa. Mikäli haluat keskustella vastuuvalmentajan kanssa esimerkiksi peluutuksesta, joukkueen pelitavasta tai harjoittelusta, sovi etukäteen, milloin on sopiva hetki jutella asiasta. Vanhemmat toivottavasti käyvät seuraamassa joukkueen otteluita ja kannustavat pelaajia. Vanhemmat eivät kuitenkaan anna pelillisiä ohjeita pelaajille. Osallistuminen vanhempainkokouksiin6 3. PELIASU JA MUUT VARUSTEET Yhteisjoukkueiden edustusasumallistot löytyvät molempien seurojen nettisivuilta. Joukkue pelaa aina virallisessa, yhtenäisessä peliasussa. Kylmällä säällä shortsien alla käytetään trikoohousuja. Verryttely- tai college-housuja ei käytetä otteluissa verryttelyn jälkeen. Hanskoja ja pipoja voidaan käyttää sään mukaan. Harjoituksiin sopivan asustuksen lisäksi pelaajat ottavat jokaiseen harjoitustapahtumaan mukaan juomapullon (jos joukkueella ei ole omia pulloja), oman pallon pumpattuna (jos joukkueella ei ole omia palloja) ja säärisuojat. Lisäksi jokaiselta joukkueen pelaajalta tulee löytyä pallopumppu, ellei joukkueella ole huoltolaukussa useampaa pallopumppua. 4. ILMOITTAUTUMINEN TAPAHTUMIIN Joukkue käyttää otteluista ja harjoituksista sekä niihin ilmoittautumisesta tiedotuskanavanaan futaajat.com -sivustoa (nimenhuuto.com) tai EsPan ja HooGeen tarjoamia joukkuesivustoja. Osallistumisesta harjoituksiin tai peleihin ilmoitetaan edellä mainittujen palveluiden kautta viimeistään 48 tuntia ennen tapahtumaa. Mikäli tämän jälkeen tulee äkillisiä poissaoloja, ilmoitetaan niistä sekä joukkueenjohtajalle että vastuuvalmentajalle puhelimitse, soittamalla tai tekstiviestillä (pelaaja soittaa itse). 5. YHTEISTYÖ SEUROJEN IKÄKAUSIJOUKKUEIDEN KANSSA Yhteisjoukkueen vastuuvalmentaja on jatkuvasti yhteydessä seurojen ikäkausijoukkueiden valmentajien kanssa harjoittelun painopisteitä, pelaajien kehittymistä ja pelaajien peluuttamista koskien. Ikäkausijoukkueissa kunnostautuneita pelaajia voidaan nostaa yhteisjoukkueeseen joko pysyvästi tai yksittäisiin otteluihin ja harjoituksiin. Yhteisjoukkueen pelaajia voidaan siirtää yhteisjoukkueesta ikäkausijoukkueisiin pysyvästi tai väliaikaisesti, mikäli pelaajan into, asennoituminen tai harjoitusaktiivisuus ei pysy riittävällä tasolla. Yhteisjoukkueessa vähemmän peliaikaa saaneille pelaajille voidaan tarjota pelikokemusta myös ikäkausijoukkueissa, koskien myös loukkaantumisista kuntoutuvia pelaajia. Yhteisjoukkueiden pelaajat pelaavat aina ensisijaisesti oman ikäluokkansa yhteisjoukkueessa. Jos pelaajan katsotaan olevan poikkeuksellisen lahjakas, voidaan hänet kuitenkin siirtää osittain tai kokonaan vanhemman ikäluokan yhteisjoukkueeseen. Pelaajien siirroista eri joukkueiden välillä vastaavat seurojen valmennuspäälliköt ja yhteisjoukkueiden vastuuvalmentajat. Pelaaminen eri joukkueissa eritasoisia vastustajia vastaan on tärkeää myös siksi, että pelaajat saavat kehitykselle sopivan jakauman pelejä eri vaikeustasoilta. Ihanteena on, että 50% otteluista olisi sellaisia, joissa vastustajan kanssa ollaan tasavahvoja. Neljäsosa peleistä tulisi olla helppoja ja toinen neljäsosa otteluita, joissa vastustaja on selvästi parempi.7 6. OTTELUT Yhteisjoukkueelle pyritään järjestämään noin yksi ottelu viikkoa kohden vuoden ympäri (lukuun ottamatta kesä ja talvitaukoa). Otteluissa pelaajilta odotetaan voitontahtoa ja itsensä likoon laittamista. Ottelut ovat kuitenkin ensisijaisesti oppimistapahtumia, joissa teemana ovat ne asiat, joita on harjoiteltu saman viikon aikana tai edellisellä viikolla. Ottelut pyritään voittamaan oman pelin ja pelaajien kehittämisen kautta. Otteluissa pelaajat pelaavat aina yhtenäisessä ja virallisessa peliasussa. Mikäli ottelupaikalla on käytössä pukukopit, pelaajat pukevat siellä peli-/verryttelyvarusteet päälleen ja ottavat mukaansa kentälle ainoastaan juomapullon ja pallon (jos joukkueella ei ole omia pulloja ja palloja). Mikäli pukukoppeja ei ole käytössä, peli-/verryttelyvarusteet puetaan kentän laidalla. Tällöin pelaajat ottavat mukaansa kentälle ainoastaan juomapullon ja pallon. Muut varusteet pakataan kassiin ja kassit asetetaan siistiin riviin valmentajan tai huoltajan osoittamaan paikkaan Peluuttaminen 9v9 peleissä yksittäiseen otteluun nimetään pelaajaa. 11v11 otteluihin nimetään enintään 16 pelaajaa. B16-A19-ikäluokissa otteluihin nimetään enintään 18 pelaajaa. D- ja C-ikäluokissa otteluihin nimetyillä pelaajilla on voimassa puolen pelin takuu. Koko vuotta ajatellen D- ja C-ikäluokissa yksittäinen pelaaja nimetään vähintään 50 prosenttiin joukkueensa otteluista. Loukkaantumiset tai muut esteellisyydet saattavat kuitenkin pienentää tätä prosenttia. Vastuuvalmentaja päättää pelaajien pelipaikoista. D12- ja D13-ikäluokissa pelaajat kokeilevat eri pelipaikkoja, mutta yksittäisessä ottelussa pelipaikat pyritään pitämään samoina. C14-15-ikäluokissa pelaajille yritetään löytää 2-3 vaihtoehtoista pelipaikkaa (esimerkiksi keskuspelaaja/laitapelaaja tai puolustavan/hyökkäävän roolin pelaaja). B16-A19-ikäluokissa pelaajille pyritään löytämään yksi ensisijainen ja yksi vaihtoehtoinen pelipaikka. Tämä toimintamalli perustuu pelipaikkakohtaisen harjoittelun vaiheisiin Pelijärjestelmä Yhteisjoukkueet pelaavat D12- ja D13-ikäluokan 9v9-peleissä pääsääntöisesti tai pelijärjestelmällä. 11v11-peleissä yhteisjoukkueet pelaavat pääsääntöisesti tai pelijärjestelmällä. Mahdollisissa pienen kentän harjoitusotteluissa ja futsalissa yhteisjoukkueet käyttävät pääsääntöisesti 5v5-peleissä 2-2-pelijärjestelmää ja 7v7-peleissä 3-3-pelijärjestelmää. D12- ja D13- ikäluokkien pelijärjestelmät valmistavat pelaajat myöhemmin 11v11-peleissä käytettäviin pelijärjestelmiin, jotka noudattavat piirijoukkueiden ja nuorisomaajoukkueiden käyttämiä pelijärjestelmiä. Tämä helpottaa lahjakkaimpien pelaajien pääsyä ja sopeutumista piirijoukkueisiin ja nuorisomaajoukkueisiin. Yksittäisissä otteluissa pääasiallisesti käytössä olevista pelijärjestelmistä voidaan poiketa, jos sen nähdään palvelevan kyseisen ottelun oppimistavoitteita Ottelutapahtuman rakenne Kaikki yhteisjoukkueet ikäluokasta riippumatta noudattavat samankaltaisia toimintatapoja otteluissa. Tämä luo toimintakulttuuria, joka helpottaa pelaajien mahdollista siirtymistä vanhempaan ikäluokkaan.8 OTTELUUN SAAPUMINEN Ottelutapahtumiin on tärkeää saapua riittävän ajoissa, jotta päivän koulu- ja muut asiat ehditään pyyhkiä mielestä ja keskittyä otteluun. On myös tärkeää, että pelaajat ehtivät vaihtaa varusteensa kiireettä ja myös vaihtaa kuulumisia keskenään tai joukkueen toimihenkilöiden kanssa ennen verryttelyn ja varsinaisen otteluun valmistautumisen alkamista. Pukukoppiin tulevat ainoastaan pelaajat ja ottelupöytäkirjaan nimetyt joukkueen toimihenkilöt D12-ikäluokassa otteluihin saavutaan 45 minuuttia ennen pelin alkua. D13-ikäluokassa paikalle tullaan 50 minuuttia ennen ottelun alkua. C14- ja C15-ikäluokissa ottelupaikalle saavutaan 60 minuuttia ennen pelin alkua. B16-A19-ikäluokissa pelaajien tulee olla paikalla 75 minuuttia ennen alkuvihellystä. Kun varusteet on laitettu päälle, pelaajat menevät kentälle pallottelemaan vapaasti muutamaksi minuutiksi OTTELUPALAVERI Lyhyen omatoimisen pallottelun jälkeen pelaajat kutsutaan kentältä koppiin tai valmentajan sopivaksi katsomaan paikkaan ottelupalaveria varten. Ottelupalaverissa käydään läpi seuraavat asiat: Yleistä (päivän ykkösteema, jotain vastustajasta yms.) Hyökkäyspeli (muistutus viimeksi harjoitelluista hyökkäyspeliasioista) Puolustuspeli (muistutus viimeksi harjoitelluista puolustuspeliasioista) Rohkaistaan laittamaan kaikki peliin. B16-A19-ikäluokissa voidaan lisäksi antaa pelaajille tietoa vastustajasta ja sopia pelitavan varioinnista vastustajan pelitapaan ja/tai olosuhteisiin (kentän koko, tuuli, kentän pinta jne) sopivaksi. Ottelupalavereissa ei oteta esille mitään uutta asiaa, jota ei ole käyty läpi harjoituksissa. Vastuuvalmentaja vastaa ottelupalaverin vetämisestä. Ottelupalaverin kesto on ikäluokasta riippuen noin 5-20 minuuttia ALKUVERRYTTELY Ottelupalaverin jälkeen pelaajat siirtyvät yhdessä ryhmässä kentälle alkuverryttelyä varten. Yksi apuvalmentajista vastaa kenttäpelaajien verryttelystä ja toinen maalivahdin verryttelystä. Alkuverryttelyn rakenne on seuraava: Pallollisia perustaitoja ilman vastustajaa (esim. syöttöjä, kuljetusta, harhautusliikkeitä, laukauksia) Juoksua, koordinaatiota, kehonhallintaa ja avaavia liikkeitä Venyttelyt Pienpeli (lyhyet työskentelyjaksot ja riittävästi palautumisaikaa) D12-ikäluokassa valmentaja ohjaa koko alkuverryttelyn. D13-ikäluokasta lähtien joukkueen kapteeni vetää pallottoman verryttelyn ja venyttelyt. C14-ikäluokasta lähtien pelaajat vastaavat itse venyttelystä.9 OTTELU Ennen pelin alkua joukkue kerätään yhteen ja kapteenin johdolla huudetaan yhteinen tsemppihuuto. Ottelun aikana ainoastaan vastuuvalmentaja huutaa ohjeita pelaajille. Apuvalmentajat tarkkailevat ottelun teemaan liittyen pelaajien suoriutumista kentällä ja voivat kutsua pelaajan luokseen antaakseen ohjeita. Apuvalmentajat voivat myös antaa palautetta vaihtoon tuleville ja ohjeita kentälle menoon valmistautuville pelaajille. Kannustaminen ja hyvistä suorituksista (etenkin teemaan liittyvistä) kehuminen kuuluu kaikkien valmentajien tehtäviin. Teknisellä alueella (vaihtopenkin ympärys) ovat ainoastaan pelaajat ja ottelupöytäkirjaan merkityt joukkueen toimihenkilöt. Tauolla pelaajat ottavat juomapullonsa mukaan vastuuvalmentajan osoittamaan paikkaan. Pelaajat muodostavat puoliympyrän vastuuvalmentajan ympärille. Tauolla palaverissa käydään läpi, mikä teeman mukaisissa asioissa ensimmäisellä jaksolla onnistui ja missä jäi parannettavaa. B16-A19-ikäluokissa kiinnitetään huomiota myös vastustajan pelitapaan ja mahdollisesti sen mukaan varioidaan omaa pelitapaa. Vastuuvalmentaja ohjaa tauon palaverin. Ottelun aikana vaihtopelaajilla on liivit yllään. Otteluissa, joissa on lentävät vaihdot, vaihtopelaajat pitävät itsensä jatkuvasti pienessä liikkeessä, jotta ovat mahdollisimman valmiita menemään kentälle. Pelaajat ohjeistetaan antamaan valmentajille työrauha, jotta nämä pystyvät keskittymään pelitapahtumien arviointiin. Pelaajat eivät pyydä valmentajaa päästämään heitä kentälle. Ottelun päätyttyä kätellään vastustajat ja käydään juomassa. Sen jälkeen tehdään apuvalmentajan ohjauksessa loppuverryttelyt, joihin kuluu 5-10 minuuttia kevyttä liikkumista ja venyttelyt. Venyttelyiden aikana vastuuvalmentaja käy lyhyesti pelaajien kanssa ottelun läpi. Otteluiden jälkeen vastuuvalmentaja täyttää otteluarviointilomakkeen Vastuuhenkilöiden roolit otteluissa On tärkeää, että rooleista ja toimintamalleista on sovittu jo ennen ottelutapahtumaa. Myös vanhempien on hyvä ymmärtää, mikä on joukkueen toiminnan kannalta paras tapa toimia. Sovitut säännöt rakentavat laadukasta toimintakulttuuria, joten on tärkeää huolehtia, että niitä noudatetaan VASTUUVALMENTAJA Johtaa ottelupalaverin Päättää kokoonpanon yhdessä apuvalmentajan kanssa Suunnittelee ottelutaktiikan Antaa ohjeet kentällä pelin aikana Huolehtii yhteisjoukkueiden linjan toteutumisesta Täyttää otteluarviointilomakkeen (LIITE)10 APUVALMENTAJA Johtaa alkuverryttelyn Valvoo kentälle menevien pelaajien lämmittelyä Ohjeistaa vaihtopelaajat vaihtojen yhteydessä Antaa palautteen vaihtoon tuleville pelaajille Johtaa loppuverryttelyn HUOLTAJA Huolehtii liivit ja kartiot ottelupaikalle Vastaa ensiapulaukun sisällöstä Osaa antaa tarvittavan ensiavun pelitilanteissa sattuneisiin tapaturmiin JOUKKUEENJOHTAJA Sopii ja organisoi kuljetukset peleihin Vastaa ja tarvittaessa huomauttaa vanhempien toiminnasta otteluissa Tekee ottelupöytäkirjan Varmistaa kotiotteluiden tuomarit EEK:sta VANHEMMAT Kannustavat omaa joukkuetta Osallistuvat kuljetuksiin ottelupaikalle Eivät anna mitään pelillisiä ohjeita pelaajille Eivät kritisoi pelaajia tai tuomaria Ovat apuna juoksevissa asioissa (esim. otteluiden videointi) 7. HARJOITUKSET Yhteisjoukkue harjoittelee D12-C15-ikäluokissa noin neljä kertaa viikossa vuoden ympäri lukuun ottamatta kesä- ja talvitaukoa. B16-A19-ikäluokissa yhteisjoukkueen harjoitukset ovat noin viidesti viikossa vuoden ympäri lukuun ottamatta kesä- ja talvitaukoja. Yhteisjoukkueen pelaaja sitoutuu joukkueen toimintaan ja osallistuu harjoituksiin säännöllisesti ollessaan terveenä. Harjoituksiin ei osallistuta sairaana. Harjoituksissa pelaajilta odotetaan huolellista ja keskittynyttä tekemistä sekä pyrkimystä jatkuvaan itsensä kehittämiseen sekä harjoitusrauhan suomista joukkuetovereille. D12- ja D13-ikäluokassa pelaajat saapuvat valmentajan ohjeistuksen mukaan pukukoppiin tai suoraan kentälle ja ovat varusteet päällä valmiina aloittamaan harjoitukset siihen kellonaikaan, joka on joukkueen ilmoittautumiskalenterissa ilmoitettu harjoitusten alkamisajankohdaksi. Kun harjoitusvarustus on puettu ylle, muut varusteet pakataan pelikasseihin, jotka asetetaan kentän laidalle siistiin riviin, jos pukukoppia ei käytetä.11 C14-ikäluokasta ylöspäin pelaajat saapuvat pukukoppiin siihen kellonaikaan, joka on joukkueen ilmoittautumiskalenterissa ilmoitettu harjoitusten alkamisajankohdaksi. Pelaajat ottavat kentälle mukaan ainoastaan pallon ja juomapullon. Muut varusteet jätetään pukukoppiin Harjoitusten kesto Yksittäisten harjoituskertojen kestossa voi olla muutoksia esimerkiksi harjoitusteeman ja harjoituspaikan suhteen, mutta lähtökohtaisesti harjoitusten kesto pyritään pitämään mahdollisimman vakiona noudattaen alla olevaa taulukkoa. IKÄLUOKKA HARJOITUKSEN KESTO HARJOITUSKUUKAUDET OMAEHTOINEN (h/vko) A 18 1h 45min 11 vähintään 10h B 17 1h 45min 11 vähintään 10h Bn 16 1h 45min 11 vähintään 10h C 15 1h 40min 11 vähintään 10h Cn 14 1h 40min 11 vähintään 10h D 13 1h 35min 11 vähintään 12h Dn 12 1h 35min 11 vähintään 12h Yllä olevassa taulukossa mainittujen harjoitusmäärien lisäksi joukkueen viikko-ohjelmaan kuluu peruskestävyysharjoittelu, joka lisää viikoittaista harjoitusmäärää ikäluokasta riippuen minuuttia Omaehtoinen harjoittelu Omaehtoisen harjoittelun lisäämiseksi on lukuisia perusteluja. Tärkein syy on turvata lasten hyvinvoinnin kannalta riittävä liikkumisen määrä, joka on suositusten mukaan yli kaksi tuntia reipasta liikuntaa joka päivä. Lasten viikoittaisesta ja päivittäisestä liikunta-annoksesta suurimman osan tulisi muodostua omaehtoisesta liikunnasta yksin, yhdessä kavereiden ja perheen kanssa liikkuen. Parhaimmillaan omaehtoisesta harjoittelusta ja liikunnasta tulee lapselle osa elämäntapaa. Omaehtoinen harjoittelu on erityisen lapsilähtöistä. Lapsi useimmiten itse päättää mitä tekee ja kenen kanssa. Kukin lapsi saa liikkua omalla tasollaan ja kilpailua on juuri sen verran kuin lapsi haluaa. Paljon puhuttu eriyttäminen (kunkin yksilön osaamis- ja kehitystason huomiointi) ja sopivat ryhmäkoot toteutuvat lasten omaehtoisessa harjoittelussa luontaisesti. Omaehtoinen harjoittelu tutun kaveriporukan tai oman vanhemman kanssa on lapselle motivoivaa. Lapsilla on halu oppia aina vain lisää ja kokeilla kavereilta, valmentajilta tai esimerkiksi otteluista, videoilta tai dvd:ltä opittuja taitoja omassa rauhassa. Kun on sopivasti mielekästä ja haastavaa harjoiteltavaa, on motivaatiokin korkealla. Omaehtoinen harjoittelu on myös helppo toteuttaa, kun ei ole tarkkaa aikarajaa,12 tapahtuma on useimmiten maksuton ja jalkapallossa olosuhteet tai vaadittavat välineet eivät aseta ylitsepääsemättömiä esteitä. Taitojen laadukkaan oppimisen kannalta omaehtoinen harjoittelu on välttämätöntä. Omaehtoisen harjoittelun yhteydessä lapsi tekee vapaasti erilaisia liikekokeiluja ja tekee runsaasti toistoja, jotka ovat taitojen oppimisen edellytys. Nopeaa oikotietä taituruuteen ei ole Omaehtoisen harjoittelun edistämiseksi voi huomioida monia asioita, kuten olosuhteet ja välineet. Kesällä nurmialueet ja pihapiiri ovat hyviä harjoittelupaikkoja. Koulujen piha-alueet, joissa on syöttöseiniä tai jopa uudenlaisia ministadioneita ovat mainioita omaehtoiseen harjoittelun paikkoja. Talvisin jalkapallohalleissa sekä lämmitettävillä tekonurmikentillä on myös usein tyhjää tilaa. Kannattaa kartoittaa kaikenlaiset liikkumisen paikat ja liikkua monipuolisesti erilaisissa ympäristöissä. Esimerkiksi monet tennis- tai koripallokentät ovat erinomaisia paikkoja omaehtoiseen liikkumiseen ja lajin sovellettuun harjoitteluun. Vastaavasti talvella sovellettuun liikkumiseen loistavia mahdollisuuksia antavat ladut, jääradat ja pulkkamäet. Yhteisjoukkueen valmentajat pyrkivät omalta osaltaan edistämään pelaajien omaehtoista harjoittelua kannustamalla ja antamalla vinkkejä omaehtoiseen harjoitteluun. Yhteisjoukkueen pelaajat saavat myös kotiläksyjä eli harjoitusteemoihin liittyviä taitotehtäviä, joita he harjoittelevat omalla ajallaan Harjoittelun ohjelmointi Yhteisjoukkueen valmennuksen ja harjoittelun tavoite on yksilön kehittäminen kokonaisvaltaisen valmennuksen periaatteella. Kokonaisvaltainen valmennus pitää sisällään yksilön huomioimisen täysipainoisesti. Se tarkoittaa pelaajan kehittämistä ja kasvun tukemista valmennuksen eri osa-alueilla. Kokonaisvaltaisen valmennuksen osa-alueita ovat fyysinen, psyykkinen, tekninen ja taktinen alue. Fyysinen alue pitää sisällään lajivaatimukset (kuntotekijät ja taitavuustekijät) sekä niiden kehittämisen huomioiden pelaajien yksilöllisen fyysisen kehityksen vaiheet, kuten murrosiän. Psyykkisellä alueella huomioidaan kognitiivinen, emotionaalinen ja sosiaalinen kehittyminen. Kognitiivisella alueella tähdätään pelaajan ajattelun ja etenkin omaehtoisen ajattelun kehittämiseen. Emotionaalinen alue käsittää tunne-elämän, kuten epäonnistumisiin suhtautumisen. Sosiaalisella alueella keskitytään ihmissuhdetaitojen hallintaan. Tekninen alue käsittää yksilötaidot (esimerkiksi harhauttaminen, laukaiseminen, syöttäminen ja haltuunotot) sekä pelitaidot (esimerkiksi prässääminen, tukeminen, pelattavaksi hakeutuminen ja tilan tekeminen) Taktisella alueella tarkoitetaan kykyä noudattaa sovittuja yhteistoiminnallisia toimintamalleja kahden pelaajan yhteistyöstä koko joukkueen yhteistyöhön. Taktinen opettaminen perustuu yhteisjoukkueiden pelikirjaan, joka määrittää joukkueen pelitavan. Varsinaiseen pelikirjaan perustuva harjoittelu aloitetaan C14-ikäluokassa, jolloin pelaajille jaetaan pelikirjat. Taktinen harjoittelu painottuu B16-A18-ikäluokissa. Yhteisjoukkueen harjoittelun teemat noudattavat nousujohteista kaavaa eli taitoportaita, jossa uuden opettaminen perustuu aina aiemmin opitun päälle johdonmukaisessa järjestyksessä. Järjestys perustuu herkkyyskausiin, jotka määrittävät, minkä ominaisuuksien kehittämistä missäkin iässä kannattaa painottaa. Herkkyyskausi on siis aikaa, jolloin tietyn ominaisuuden kehittäminen tai tietyn taidon oppiminen on nopeinta ja helpointa.13 8. MUUT TAPAHTUMAT Harjoitusten ja sarjaotteluiden lisäksi yhteisjoukkueella on muitakin tapahtumia, jotka tulee huomioida jo mietittäessä, onko valmis sitoutumaan joukkueen toimintaan 8.1. Turnaukset Yhteisjoukkueelle pyritään löytämään joukkueen taitotasolle ja vaikeustasojakaumalle sopivia turnauksia. D12-ikäluokassa yhteisjoukkue osallistuu elokuussa pelattavan EsPa Iso Omena turnauksen lisäksi 2-4 turnaukseen vuoden aikana. D13-ikäluokassa yhteisjoukkue osallistuu 3-4 turnaukseen vuoden aikana. C14- ja C15-ikäluokissa yhteisjoukkue osallistuu 2-3 turnaukseen vuoden aikana ja B16-A19 ikäluokissa yhteisjoukkue osallistuu 1-2 turnaukseen vuoden aikana. C14-A19-ikäluokissa pyritään joka vuosi osallistumaan ainakin yhteen kansainväliseen turnaukseen Leirit Yhteisjoukkueet leireilevät vähintään kerran vuoden aikana viikonlopun mittaisilla leireillä. Mikäli joukkueet käyvät vuoden aikana kerran leirillä, tämä ajoitetaan kevääseen. Mahdollinen toinen leirikerta järjestetään syksyllä tai alkutalvesta Taitokilpailut Yhteisjoukkueen pelaajat osallistuvat syksyisin seuran järjestämiin taitokilpailuihin ja kevät-kesäaikaan järjestettäviin joukkueen sisäisiin taitokilpailuihin. Seuran taitokilpailuissa taitomerkin saavuttaneet pelaajat osallistuvat piirin taitokilpailuihin, joissa parhaiten menestyneet pelaajat pääsevät valtakunnallisiin taitokilpailuihin. Taitokilpailut koskevat D12-B17-junioreita Joukkuepalaverit Leireillä, turnauksissa ja otteluiden yhteydessä pidettävien palaverien lisäksi yhteisjoukkueella on ikäluokasta riippuen kaksi tai useampi joukkuepalaveri vuoden aikana. Palavereissa käsitellään urheilijan elämätapoja, harjoittelua, joukkueen pelitapaa, joukkueen toimintatapoja, sääntöjä ja muita joukkueen sisäisiä asioita sekä analysoidaan videolta joukkueen otteluita Futsal D12-C15-ikäluokkien yhteisjoukkueet voivat osallistua talvella futsalsarjoihin. Futsalottelut huomioidaan joukkueen harjoitussuunnitelmassa eli ne eivät lisää tapahtumien määrää eikä niitä lasketa tavoiteltavaan jalkapallo-ottelumäärään.14 8.6. Kykykoulu ja akatemia D12- ja D13-ikäluokkien yhteisjoukkueista valitaan lahjakkaimmat pelaajat Kykykouluun 1:een. C14- ja C15- ikäluokkien yhteisjoukkueen pelaajista lahjakkaimmat valitaan Kykykoulu 2:een. Kykykoulujen harjoitukset ovat syyskuun alusta toukokuun loppuun asti kerran viikossa. Kykykoulujen jatko B16-A19-ikäluokkien pelaajille on Akatemia. Akatemiaan valitaan neljän ikäluokan lahjakkaimmat pelaajat. Akatemiapelaajat harjoittelevat yhteisjoukkueharjoitusten lisäksi 1-3 kertaa viikossa. Akatemian harjoituksista pääosa on aamuharjoituksia. 9. TESTAUS Yhteisjoukkueen pelaajien kehittymistä eri osa-alueilla seurataan paitsi otteluiden perusteella myös fyysisten testien ja taitotestien perusteella. Taitotesteinä toimivat taitokilpailulajit. Fyysiset testit järjestetään 1-2 kertaa vuodessa. Fyysiset testit sisältävät ainakin nopeuden, ponnistusvoiman, kimmoisuuden ja ketteryyden testaamisen. Lisäksi C15-ikäluokasta ylöspäin testataan myös pelaajien kestävyys. 10. KUORMITUSKOLMIO Kuormituskolmiolla tarkoitetaan kuormituksen (harjoittelu), levon ja ravinnon yhteisvaikutusta, joka mahdollistaa kehittymisen. Jokainen alla olevassa kuvassa oleva ison kolmion pieni kolmio tulisi huomioida, jotta kehittymistä tapahtuisi ja se olisi riittävän nopeaa. Fyysisen kehittymisen perusedellytys on, että harjoittelu, ravinto ja lepo ovat tasapainossa keskenään. Mikäli harjoittelukolmio kasvaa eli harjoitusmäärä tai sen tehoa nostetaan, tulisi samassa suhteessa kasvattaa myös lepo- ja ravintokolmioita. Tällä pystymme välttämään ylikuormitusta sekä turhia loukkaantumisia ja sairasteluja.15 11. SUPERKOMPENSAATIO Superkompensaatio eli harjoitusvaikutus tarkoittaa harjoituksen, levon ja ravinnon yhteisvaikutuksesta syntyvää kehitystä. Alla olevassa kuvassa on esitetty, kuinka kehittyminen tapahtuu harjoituksen, levon ja ravinnon avulla. Yhtenäinen punainen viiva kuvaa pelaajan suorituskyvyn lähtötasoa. Kovassa harjoituksessa suorituskyky laskee hetkellisesti väsymyksen ja energiavarastojen tyhjenemisen seurauksena. Elimistön sopeutumismekanismit nostavat suorituskyvyn uudelle tasolle (punainen katkoviiva), jos lepo ja ravinto ovat riittäviä. Tästä tapahtumasta käytetään termiä ylikorjautuminen eli superkompensaatio. Mikäli harjoituksen jälkeinen lepo ja ravinto eivät ole riittäviä, kuormituksen jälkeen suorituskyky palautuu vain lähtötasolleen tai pahimmassa tapauksessa elimistö ylikuormittuu eli suorituskyvyn palautuminen jää alle lähtötason. Jotta kehittyminen olisi optimaalista, on harjoittelua kuitenkin oltava riittävästi, sillä harjoittelemattomuus aiheuttaa suorituskyvyn alenemisen eli rappeutumisen. 12. LEPO Unen merkitys lapsen kasvulle ja kehitykselle lienee itsestäänselvyys. Aikuisena sen merkitys vähenee, mutta elimistö - erityisesti keskushermosto - vaatii kuitenkin laadukasta unta muun muassa muistitoimintojen ylläpitoon ja kudosvaurioiden korjaamiseen. Yksi huonosti nukuttu yö ei vielä johda suuriinkaan muutoksiin, mutta univelan kasvaessa keskittymiskyky laskee, refleksiajat pitenevät, muistitoiminnot heikkenevät, infektioriski lisääntyy ja hormonitoiminnot häiriintyvät. Varsinkin urheilijan kohdalla tämä asia tulee muistaa ensimmäisenä, kun puhutaan kehittävästä harjoittelusta ja siitä palautumisesta. Lihaksiston kudosvauriot korjautuvat ja energiavarastot palautuvat harjoittelusta tehokkaimmin anabolisten eli rakentavien hormonien vaikutuksen alaisina. Ihmisen anabolisten hormonien, kuten testosteronin ja kasvuhormonin eritys on syklittäistä - eli hormonipitoisuudet vaihtelevat vuorokauden aikana varsin suuresti. Jo useiden vuosikymmenien ajan on kuitenkin tiedetty, että näiden hormonien eritys on vilkkaimmillaan tietyssä syvän unen vaiheessa. Nämä anabolisen unen vaiheet saavutetaan parhaiten kun nukahtaminen ja herääminen ovat vuorokaudesta toiseen säännöllisiä. Tämä johtuu elimistön sisäisestä biologisesta kellosta, joka pyrkii noudattamaan säännöllistä rytmiä. Näin ollen nukahtaminen ja syvän unen saavuttaminen samoihin aikoihin vuorokaudesta tukee anabolisten hormonien eritystä ja elimistön palautumista. Yhden tai kahden tunnin heitto nukahtamisajassa ei vielä vaikuta tilanteeseen,16 mutta jos nukahtamisaika vaihtuu kolme tuntia tai enemmän, elimistön biologinen kello menee hetkeksi sekaisin ja hormonaaliset rytmit heikkenevät. Tämä ilmiö on varmasti tuttu kaikille aikaerojen taakse matkustaneille. Vastaavasti päivätorkkujen aikana on myös mahdollista saavuttaa anaboliset unen vaiheet. Monet urheilijat ovatkin ottaneet päiväunet osaksi päivärutiineja. Päiväunet sopivan mittaisina (30-60 min) tukevatkin palautumista, mutta liian pitkinä voivat häiritä säännöllistä yöllistä unirytmiä ja näin aiheuttaa enemmän haittaa kuin hyötyä. Myös hermoston palautuminen vaatii säännöllistä unta. Lukuisat tutkijat ovat analysoineet pitkän valvomisen vaikutusta erilaisiin havaintokykyä tai koordinaatiota vaativiin suorituksiin. Yhteistä näille tutkimuksille on, että yli tunnin valvominen huonontaa tehtävissä suoriutumista sitä enemmän mitä kauemmin valvomista on jatkunut. 19 tunnin valvomisen väitetään vastaavan koordinaatiotehtävissä 0,5 promillen alkoholitilaa ja 24 tunnin valvominen 1 promillen humalatilaa. Vastaavia tuloksia koordinaatiokyvyn heikkenemisestä on havaittu myös osittaisessa univajeessa, jossa seitsemänä peräkkäisenä yönä univaje on ollut kaksi tuntia. Maksimaalisen palautumisen ja kehittymisen turvaamiseksi urheilijan tulisi siis noudattaa mahdollisimman säännöllistä vuorokausirytmiä, niin unen kuin ravinnonkin suhteen. Liikkuva ja kasvava lapsi tai nuori tarvitsee säännöllistä unta noin 10 tuntia vuorokaudessa. 13. RAVINTO Kuten lepokin, kuormitusta edeltävä, sen aikainen ja kuormituksen jälkeinen ravinto vaikuttaa oleellisesti palautumisnopeuteen ja siten kehittymiseen. Palautuminen vaatii energiaa ja rakennusaineita. Näiden saanti turvataan monipuolisella ravinnolla. Suomalaista perusruokaa pidetään varsin riittävänä ja monipuolisena. Tätä puoltavat myös tieteelliset näytöt. Monipuolista suomalainen perusruoka onkin, jos se sisältää seuraavia ravintolähteitä: Viljatuotteet Kasvikset Marjat Vihannekset Hedelmät Vähärasvainen liha / kala Kananmuna Vähärasvaiset maitotuotteet Mineraalipitoiset juomat Useat ravintoanalyysit kuitenkin osoittavat, että vain harvat urheilijat syövät riittävän monipuolisesti päivittäin. Monesti varsinkin kasvikset ja marjat unohtuvat usein päivittäisestä ruokavaliosta. Etenkin nuoret oikaisevat helposti valitsemalla valmisruuan tai pikaruokalan. Tämän vuoksi on tärkeää, että valmentajat opastavat pelaajia myös ravintoasioissa. Joukkueleirit ovat tähän tarkoitukseen otollisia. Urheilevien lasten ja nuorten energiatarve on urheilua harrastamatonta suurempaa runsaan liikunnan vuoksi. Aktiivisesti harjoittelevien pelaajien ruokailuun tulisikin kiinnittää erityistä huomiota. Tällöin kannattaa tarkastella erityisesti aterioiden koostamista ja vaalia oikeaoppista ateriarytmiä.17 13.1. Aterian koostaminen Lautasmalli (kuva seuraavalla sivulla) auttaa hyvän aterian koostamisessa. Puolet lautasesta täytetään kasviksilla, neljäsosa perunalla, riisillä tai pastalla ja toinen neljännes kala-, liha- tai munaruoalla. Ruokajuomana käytetään rasvatonta maitoa tai piimää ja lisäksi syödään leipää, jonka päälle laitetaan kasvimargariinia tai kasvirasvalevitettä. Marjat tai hedelmät jälkiruokana täydentävät aterian NESTE Aktiiviset pelaajat tarvitsevat huomattavasti enemmän nestettä kuin valtaväestö, sillä harjoittelun aikainen hikoilu aiheuttaa nestehukkaa. Juominen harjoittelun aikana pienentää nestehukkaa, mutta ei estä nestehukan syntymistä kokonaan. Nestehukan poistamiseksi urheilijan on juotava aktiivisesti pitkin päivää HIILIHYDRAATIT Hiilihydraatit toimivat lihasten pääasiallisena energianlähteenä jalkapalloharjoittelussa. Hiilihydraattien tarve kasvaa energiankulutuksen kasvaessa. Koska aktiivisten pelaajien energiantarve on keskivertoa suurempaa, myös hiilihydraatteja tarvitaan enemmän. Hyviä ja suositeltavia hiilihydraattien lähteitä ovat kokojyväviljatuotteet, peruna, riisi ja pastatuotteet sekä kasvikset, hedelmät ja marjat PROTEIINIT Proteiini on lihasten rakennusaine, joka edistää palautumista ja lihasten voima-, nopeus- ym. ominaisuuksien kehittymistä. Proteiini on tärkeä ravintoaine myös muun muassa hormonitoiminnan ja vastustuskyvyn kannalta. Hyviä proteiinin lähteitä ovat vähärasvaiset maitotuotteet, kana, kala ja vähärasvainen liha sekä kasvikunnan tuotteista mm. soijapavut ja herneet.18 RASVA Urheilu ei suurenna rasvantarvetta yhtä paljon kuin hiilihydraattien- ja proteiinintarvetta. Tämän takia kannattaa suosia vähärasvaisia tai rasvattomia tuotteita. Rasva on kuitenkin tärkeä energianlähde, jolla on myös useita aineenvaihdunnallisia tehtäviä. Mahdollisimman vähärasvaista ruokavaliota ei siis kannata tavoitella. Ennemmin tulee varmistaa rasvan hyvä laatu. Hyvälaatuista rasvaa sisältävät mm. rypsiöljy, oliiviöljy, kasvimargariinit ja kala VITAMIINIT JA KIVENNÄISAINEET Vitamiinit ja kivennäisaineet ovat välttämättömiä aineita/yhdisteitä elimistön toimintojen säätelijöinä(esimerkiksi rauta hapen kuljettajana) ja rakennusaineina (esimerkiksi kalsium luustossa). Monipuolinen ruokavalio riittää yleensä kattamaan elimistön vitamiini- ja kivennäisainetarpeet Ateriarytmi Ravinnon monipuolisuuden lisäksi oleellinen perusasia on ateriarytmi. Urheilijoiden tulee syödä riittävän usein, jotta koko päivän ajalle turvattaisiin elimistöön tasainen energia ja rakennusainetaso. Optimaalinen ateriarytmi riippuu harjoitusmäärästä ja yleisestä liikunnan määrästä, mutta päivän aikana tulisi pyrkiä syömään 5-8 ateriaa. Aterioiden väli ei saisi venyä yli neljän tunnin, joten ottelumatkoilla on hyvä olla mukana eväitä tai pidemmillä reissuilla järjestettynä joukkueelle yhteinen ruokailu. Kun aterioita on tasaisesti eikä kerralla syödä valtavia määriä, myös imeytyminen on tehokkaampaa ja ravintoaineiden pitoisuus veressä pysyy optimaalisena. Säännöllisellä syömisellä ei kuitenkaan tarkoiteta jatkuvaa napostelua. Aterioiden, myös välipalojen, tulisi olla selkeitä ja täysipainoisia kokonaisuuksia, joiden välissä on syömätön jakso. Varsinainen ateria ennen harjoituksia tai ottelua kannattaa syödä noin 3-4 tuntia ennen tapahtuman alkamista. Noin minuuttia ennen ottelun tai harjoitusten alkua on suositeltavaa vielä nauttia pieni hiilihydraattipitoinen välipala. Tyhjällä vatsalla ei kannata lähteä pelaamaan, koska verensokeri voi olla liian alhainen, mikä saattaa aiheuttaa ennenaikaista väsymistä ja huonovointisuutta. Esimerkki koululaiselle sopivasta ateriarytmistä harjoituspäivänä: klo 8:00 Runsas aamiainen klo 11:00 Lounas klo 13:00 Välipala klo 16:00 Päivällinen klo 18:00 Välipala klo 19:00 HARJOITUS klo 21:00 Iltapala19 14. MUUTA HUOMIOITAVAA Edellä läpikäytyjen asioiden lisäksi yhteisjoukkueen toiminnassa on huomioitava seuraavat asiat Muiden lajien harrastaminen Jalkapallon lisäksi muiden lajien harrastaminen on hyväksyttävää ja jopa suositeltavaa. Lähtökohtana kuitenkin on, että yhteisjoukkueen pelaajille jalkapallo on ykköslaji. Koska yhteisjoukkueen tapahtumien määrä on suuri, on tärkeää, että valmentaja on tietoinen pelaajiensa muista harrastuksista ja niiden tapahtumamääristä ja ajankohdista. Jokainen pelaaja voi jättää harjoitukset kerran viikossa väliin toisen lajin harrastuksen takia. Lisäksi joukkueen vastuuvalmentaja voi myöntää tapauskohtaisesti erityislupia useampiin poissaoloihin harjoituksista muiden lajien takia Harjoituspäiväkirja C14-ikäluokasta lähtien yhteisjoukkueen pelaajat, jotka käyvät kykykoulua pitävät yllä harjoituspäiväkirjaa. C15-ikäluokasta lähtien kaikki yhteisjoukkueen pelaajat täyttävät harjoituspäiväkirjaa. Harjoituspäiväkirja on pelaajan ja valmentajan apuväline pelaajan harjoittelun sekä kuormituksen ja levon suhteen seurantaan Häiriötapaukset Yhteisjoukkueessa harjoituskuri on suuressa roolissa, koska optimaalinen kehittyminen vaatii maksimaalista keskittymistä, jonka häiriökäyttäytyminen estää. Jos yhteisjoukkueen pelaaja aiheuttaa kurinpidollisia ongelmia joukkueen tapahtumissa, valmentaja antaa hänelle yhden varoituksen. Mikäli häiriökäyttäytyminen jatkuu varoituksesta huolimatta, pelaaja lähetetään pois tapahtumasta. Tällaisissa tapauksissa valmentaja keskustelee sekä pelaajan vanhempien että itse pelaajan kanssa. Mikäli sama pelaaja joudutaan toistamiseen poistamaan harjoitus- tai ottelutapahtumasta, suljetaan hänet myös pois yhteisjoukkueesta. Näytä lisää
Hyvän ateriarytmin sovittaminen harjoitusrytmiin Ravintoasioissa urheilijoilla on usein eniten parantamisen varaa. Erityisesti arkisyömiseen tulisi panostaa Urheilijan fyysinen kehitys tapahtuu arkisen Lisätiedot Kehittymisen kulmakiviä. Harri M. Hakkarainen LitM, LL, valmentaja
Kehittymisen kulmakiviä Harri M. Hakkarainen LitM, LL, valmentaja Kehittymisen perusideaa! l HARJOITUKSEN AIKANA KUKAAN EI KEHITY! l SUORITUSKYKY HEIKKENEE HARJOITUKSEN AIKANA JA KEHITYS TAPAHTUU HARJOITUSTA Lisätiedot BLUES MK -01 Blue. Nimi Nro
BLUES MK -01 Blue Nimi Nro Harjoituspäiväkirja Kesä 2013 Hyvä Blues 01 Blue pelaaja, Olet päässyt edellisen kauden aikana hieman maistamaan sitä, miltä kilpakiekon pelaaminen tai jääkiekon treenaaminen Lisätiedot OLS Jalkapallo. OLS Kaupunkisarja
OLS Jalkapallo OLS Kaupunkisarja OLS Kaupunkisarjassa lapsi pääsee aloittamaan jalkapalloharrastuksen lähellä kotia. Muut harrastukset vs. OLS Kaupunkisarja Kaupunkisarjatoiminnan lisäksi lapsilla pitää Lisätiedot Nuoren liikkujan ruokavalio
santasport.fi URHEILIJAN RAVINTO Yläkouluakatemialeiri vko 32 2015 Santasport Lapin Urheiluopisto I Hiihtomajantie 2 I 96400 ROVANIEMI 2 11.8.2015 PALAUTUMINEN -kehittymisen kulmakivi - Harjoittelun tarkoitus Lisätiedot PELIMIEHEN HARJOITUSPÄIVÄKIRJA ILOISUUS - URHEILULLISUUS LUOVUUS YRITTÄMINEN - OPPIMINEN
LIMIEHEN HARJOITUSPÄIVÄKIRJA ILOIUS URHEILULLIUS LUOVUUS ROHUS YRITTÄMINEN OPPIMINEN Hyvä Pelimies, Riittävän, laadukkaan ja erityisesti monipuolisen harjoittelun avulla Sinulla on mahdollisuus kehittyä Lisätiedot AC Kajaani valmennuslinja 2017
ACK pelitapa-oppaassa kerrotaan selkeästi millaista jalkapalloa ACK:ssa halutaan pelata! Pelitapa pyritään valitsemaan asetettujen tavoitteiden mukaan; junioreissa tavoitteet ovat pelaajakehityksessä ja Lisätiedot URHEILIJAN ravitsemusopas
URHEILIJAN ravitsemusopas Olympiajoukkueen ravitsemuskumppani Hyvällä ruoalla hyviin tuloksiin Laadukas, järkevästi koostettu ruokavalio Järkevästi koostetun ruokavalion avulla urheilijat voivat: Urheilijan Lisätiedot Haukiputaan Pallo. Harrastus- ja kilpailutoiminnan periaatteet ikäluokittain
Haukiputaan Pallo Harrastus- ja kilpailutoiminnan periaatteet ikäluokittain 1.1.2013 Seuran tavoitteet Mahdollistaa kilpa- ja harrastepelaaminen * Kilpatoiminnassa pelaaja sitoutuu osallistumaan joukkueen Lisätiedot URHEILURAVITSEMUKSEN PERUSTEET RENTOUS RUOKAILUUN
Urhean valmentajakoulutus URHEILURAVITSEMUKSEN PERUSTEET RENTOUS RUOKAILUUN LAURA MANNER JA MARI LAHTI 4.12.2014 Terveurheilija.fi 1 Ravinto, ravitsemus ja ruoka? Ravinto = ruoka, juoma tai aine, jota Lisätiedot NJS Milan: Joukkueen Säännöt Hyväksytty Vanhempainkokouksessa
NJS Milan: Joukkueen Säännöt 2011 Hyväksytty Vanhempainkokouksessa 25.03.2011 Lasten ja nuorten kokonaisliikunnan määrä Kuinka paljon lapset oikeasti liikkuvat? Kuinka moni meistä tietää kuinka paljon Lisätiedot Vanhempainilta 3.5.2016
Vanhempainilta 3.5.2016 Perustettu 2006 Palloliiton Grassroots-palkinto Vuoden 2014 harraste- ja kasvattajaseura FC Kangasalan kausimaksut ovat mahdollisimman alhaiset Talkootyö Toiminta kasvaa Etenkin Lisätiedot Tehoja ravinnosta ravitsemus voiman kehittämisen tukena. Terve Urheilija -iltaseminaari Varalan urheiluopisto 24.4.2014 ETM, Anna Ojala
Tehoja ravinnosta ravitsemus voiman kehittämisen tukena Terve Urheilija -iltaseminaari Varalan urheiluopisto 24.4.2014 ETM, Anna Ojala Anna Ojala 25/4/14 1 Palautuminen ja superkompensaatio Ravinto, neste, Lisätiedot KILPAILU- JA PELIREISSUT. Lapin urheiluakatemia RAVINTO
KILPAILU- JA PELIREISSUT Lapin urheiluakatemia RAVINTO Rasvat edistävät urheilijan energiansaantia, palautumista, terveyttä ja kehitystä. Niukka rasvansaanti häiritsee hormonitoimintaa. Rasvoja saa mm. Lisätiedot Painonhallinnan perusteet. Valio Oy
Painonhallinnan perusteet. Painonhallinta onnistuu Painonhallinnan periaate on yksinkertainen: paino tippuu, jos syö vähemmän kuin kuluttaa. Käytännössä onnistuminen vaatii suunnittelua ja sitoutumista Lisätiedot Ravitsemus, terveys ja työ kuinka jaksaa paremmin arjessa?
Ravitsemus, terveys ja työ kuinka jaksaa paremmin arjessa? Liikettä Lahden alueen yrittäjille 26.5.2016 Laura Manner, ETM Ravitsemusasiantuntija Terveurheilija.fi 1 Luennon sisältö Ravitsemus osana terveyttä Lisätiedot Taustaa. Vision taustana on selvittää seuran nykytilanne ja mikä on KemPa:n tulevaisuus ja päämäärät. Keminmaan Pallo ry
KemPa Taustaa Vision taustana on selvittää seuran nykytilanne ja mikä on KemPa:n tulevaisuus ja päämäärät Pelaajamäärä Pelipassien määrä 2010-2012 180 160 140 120 100 80 Sarja1 60 40 20 0 2010 2011 toukukuu Lisätiedot Ringettepelaajan tie huipulle!
Ringettepelaajan tie huipulle! Tässä esitteessä on tarkoitus kuvata Suomen Ringetteliiton huippu-urheilun toiminnan periaatteet, tavoitteet ja perustoimintamuodot. Maajoukkueajattelu Ringeten maajoukkuetoiminta Lisätiedot PELAAMISEN PERIAATTEET
PELAAMISEN PERIAATTEET 1. Mielummin 5-4 voitto kuin 0-1 tappio 2. Pidämme palloa ja haastamme 1v1 tilanteissa jos olemme yli puolessa kentässä 3. 2v1 tilanteissa haastamme aina. 4. Alivoimalla syötämme Lisätiedot D1 YA-joukkue Palaute pelaajilta ja vanhemmilta
D1 YA-joukkue Palaute pelaajilta ja vanhemmilta Tässä esityksessä on kaudella 2011-2012 Kiva HT D1 nimellä pelanneen seurayhteistyöjoukkueen palauteyhteenveto Joukkue pelasi kaudella 2011-2012 aluekarsinnan Lisätiedot Taustaa GrIFK kyky- ja taitokoulutoiminnalle!
Taustaa GrIFK kyky- ja taitokoulutoiminnalle! Tarve kyky- ja taitokoulutoiminnalle on suuri! Pelaajat haluavat oppia enemmän, kokea pätevyyttä, haasteita ja onnistumisia. Vanhemmat haluavat lapsensa oppivan Lisätiedot ToU Tytöt 05-06 TOIMINTASUUNNITELMA VUOSI 2016
TOIMINNAN KÄIKIRJA 1940 JALKAPALLOA VUODETA 1940 IÄLLYLUETTELO 1 JOHDANTO 2 JÄNTEVÄN ARVOT JA TAVOITTEET 3 ORGANIAATIO MALLI 3.1 EURAN JOHTOKUNTA 4 JÄNTEVÄ JA VIETINTÄ 4.1 IÄINEN JA ULKOINEN VIETINTÄ 4.2 Lisätiedot TAITO TARTTUU TREENAAMALLA!
TAITO TARTTUU TREENAAMALLA! TAIDON OPPIMINEN TAITO TARTTUU TAITOTASON VAIHEET Suunnittele harjoitus 1, jossa on neljä osiota omalle joukkueellesi - (Pohdi mitä harjoitteita käyttäisit samaan harjoitteluun Lisätiedot BLUESIN TERVEYSTIETOA / SISÄLTÖ:
BLUES TERVEYSTIETOA BLUESIN TERVEYSTIETOA / SISÄLTÖ: 1) Terveyden edistäminen seuratoiminnassa 2) Fyysinen ulottuvuus 3) Psyykkinen ulottuvuus 4) Sosiaalinen ulottuvuus 5) Ravinto 6) Energiaravintoaineet Lisätiedot Nuoren liikkujan ruokavalio
Nuoren liikkujan ruokavalio Rakenna ruokavaliosi hyvälle pohjalle Valitse monipuolisen ruokavalion pohjaksi ruoka-aineita kolmion alaosasta ja täydennä päivittäin seuraavista kerroksista. Huipun sattumat Lisätiedot Fortum Tutor on Palloliiton ja Fortumin yhdessä käynnistämä valtakunnallinen ohjelma, jonka tärkein tavoite on taata jokaiselle suomalaiselle
Fortum Tutor on Palloliiton ja Fortumin yhdessä käynnistämä valtakunnallinen ohjelma, jonka tärkein tavoite on taata jokaiselle suomalaiselle jalkapallojuniorille osaava ja kannustava valmentaja. Peli-iloa Lisätiedot Joukkueenjohtajien opas
Joukkueenjohtajien opas Tervetuloa Palokan Riennon joukkueenjohtajaksi! Tässä oppaassa käsitellään lyhyesti joukkueenjohtajien vastuita ja velvollisuuksia ja heille sekä joukkueelle kuuluvia tehtäviä. Lisätiedot B-Joukkue - Pelaajapalaveri
B-Joukkue - Pelaajapalaveri 12.5.2016 B-joukkueen pelaajat + toimihenkilöt Jääkiekkoliiton Arvot B-joukkueen Arvot B-joukkueen Tavoite Pelaajien toiveet Harjoittelu Pelaaminen Harjoittelu ja säännöt Pelaaminen Lisätiedot EBK 98 TOIMINTAPERIAATTEET. EBK 98pojat Toimintaperiaatteet kaudelle 2010
1 EBK 98pojat Toimintaperiaatteet kaudelle 2010 2 SISÄLLYSLUETTELO 1. Tavoitteet 2. Toimintasuunnitelma 2010 3. Pelaajille Harjoitukset Ottelut 4. Vanhemmille Harjoituksiin saapuminen Poissaoloista ilmoittaminen Lisätiedot PROJEKTI Polku pelikenttien parhaiksi
LEHMO BALLS -96 RY Hirviseläntie 12 80780 KONTIONIEMI Puh: 0440-559 696 E-mail: markus.holopainen@leba96.fi www.leba96.fi PROJEKTI 2011-2014 Polku pelikenttien parhaiksi Projektin taustat Johtokunta on Lisätiedot PELAAJAPOLKU E1 - D2
HARJOITUSRYHMÄT PELAAJAPOLKU E1 - D2 D2 KAKSI RYHMÄÄ, PUNAINEN/VALKOINEN E1 KAKSI RYHMÄÄ TASORYHMÄHARJOITTELU 2 3 x VKO, OHEISHARJOITUS JOKA KERRALLA JOUKKUEMÄÄRÄ JA JOUKKUEJAKO MAHDOLLISIMMAN MONTA JOUKKUETTA Lisätiedot Urheiluravitsemuksen perusteet / HaVe step ry 20.3.2008
1. Kehitys koostuu ns. kehityskolmiosta. Jonka osina ovat Harjoittelu, Lepo ja Ravinto. 2. Ruokailun tavoite on olla yksi luonteva osa urheilijan kokonaisuutta. Urheilijan ravitsemuksen A B C A= Arkiruokailu Lisätiedot D VALMENTAJAKURSSI PROSESSINOMAISESTI
Ohjelma D VALMENTAJAKURSSI PROSESSINOMAISESTI Sisältö: D-valmentajakurssilla perehdytään lapsen ja nuoren kokonaisvaltaiseen valmentamisen ja yksilöllisen valmennusfilosofian perusasioihin. Kurssin kuusi Lisätiedot Janakkalan Janan D-tytöt 2014-2015
Janakkalan Janan D-tytöt 2014-2015 Sisällysluettelo 1. D-tyttöjen missio, visio ja arvot 2. D-tyttöjen toiminnan linjaukset ja tavoitteet 3. Joukkueen kasvatuskeinot 4. Reilu peli 5. Joukkueen johtohenkilöiden Lisätiedot VIHREÄ-TOIMINTA LINJAUS KAUDELLE
VIHREÄ-TOIMINTA LINJAUS KAUDELLE 2016-2017 LINJAUS KAUDELLE 2016-2017 Jatketaan vuonna 2012 aloitettua työtä lasten ja nuorten jalkapalloharrastuksen kehittämisen parissa Toimintamme päivittyy SUNDAY LEAGUE Lisätiedot PE JULA NIAJ O A R IP OL P K O U LKU 1 Rami Peltomaa
JUNIORI PELAAJA POLKU 1 NUOREMPI SÄBÄKOULU TAVOITTEET KAUDEN AIKANA Pelataan/leikitään yhdessä. Opetellaan käytöstapoja, niin kentällä kuin kentän ulkopuolellakin Opetellaan ryhmässä olemista/toimimista/sääntöjä Lisätiedot VASTUUVALMENTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET
VASTUUVALMENTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET 2013-2014 VASTUUVALMENTAJALLE! Kiitokset päätöksestä osallistua yhtenä tärkeänä osana joukkuetoimintaan. Kädessäsi on vastuuvalmentajan toimenkuva tässä seurassa. Lisätiedot Kotitehtävä. Ruokapäiväkirja kolmelta vuorokaudelta (normi reenipäivä, lepopäivä, kisapäivä) Huomioita, havaintoja?
Kotitehtävä Ruokapäiväkirja kolmelta vuorokaudelta (normi reenipäivä, lepopäivä, kisapäivä) Huomioita, havaintoja? VÄLIPALA Tehtävä Sinun koulupäiväsi on venähtänyt pitkäksi etkä ehdi ennen illan harjoituksia Lisätiedot VANHEMMAT JA RYHMÄN VASTUUHENKILÖT
VANHEMMAT JA RYHMÄN VASTUUHENKILÖT Välitämme ja vastaamme lapsesta, asetamme rajat Ohjaamme lapsiamme omatoimisuuteen Pyrimme kasvattamaan lapsiamme terveisiin elämäntapoihin huom! Esimerkin voima :) Tarjoamme Lisätiedot jalkapalloilijan ravitsemusasiaa Eerikkilä joulukuu 2007 Leif Bäck LT
jalkapalloilijan ravitsemusasiaa Eerikkilä joulukuu 2007 Leif Bäck LT taustaa terveellinen ja monipuolinen ruoka edellytys hyvälle toimintakyvylle jalkapalloilussa erityspiirteitä jalkapallossa erityistä Lisätiedot Suomen Curlingliiton alaisten curlingin SMkilpailuiden säännöt kaudella 2010-2011
Suomen Curlingliiton alaisten curlingin SMkilpailuiden säännöt kaudella 2010-2011 Näitä sääntöjä sovelletaan kaikissa Suomen Curlingliiton järjestämissä kilpailuissa, joilla on SM-status. Tällaisia kilpailuja Lisätiedot Ravinto jalkapallossa
Ravinto jalkapallossa Patrik Borg Helsingin Urheilulääkäriasema, Syömishäiriökeskus Painopisteet liikkujan ravinnossa Syö tarpeeksi Riittävästi ravintoaineita Riittävästi nestettä Aterioiden ajoitukset Lisätiedot 1990-luvulla jääkiekon pelaaminen ulkojäillä tuli mahdottomaksi ja jääkiekkotoiminta seurassa loppui.
1. Johdanto Seurakäsikirja on laadittu kaikkien seuratyötä tekevien avuksi. Tämän seurakäsikirjan tarkoituksena on esitellä Joutsan Seudun Pallon toimintaa sekä antaa suuntaviivat kaikille seuran toiminnassa Lisätiedot Välipalat. Hyvä välipala on kuin ateria pienoiskoossa
Välipalat Hyvä välipala on kuin ateria pienoiskoossa Kotitehtävien tarkistus Keskustele parisi kanssa Mitä mainoksia löysit? Mitä ne lupaavat? Pitävätkö lupaukset? Mitä tiedät..? Millainen on hyvä välipala? Lisätiedot JOKAINEN PÄIVÄ ON HYVÄ PÄIVÄ
JOKAINEN PÄIVÄ ON HYVÄ PÄIVÄ Elämäntaidot Kari Seppänen Muokattu Sami Kalajan esityksestä Urheilijan hyvä päivä Minkälainen on Sinun hyvä päiväsi? q Uni / lepo q Herätys q Aamupala q Koulumatka q Liikuntatunnit Lisätiedot Uudistuneet. Sinettiseurakriteerit
Uudistuneet O Sinettiseurakriteerit Uudistetut Sinettiseurakriteerit pohjautuvat O Lasten ja nuorten urheilusta tehtyihin selvityksiin. O Selvitykset valmistuivat yhteistyössä Kilpa- ja huippu-urheilun Lisätiedot JOUKKUEENJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET
JOUKKUEENJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET 2013-2014 JOUKKUEENJOHTAJALLE! Kiitokset sinulle, että olet lupautunut hienoon ja tärkeän tehtävään joukkueen toimimisen kannalta. Alla on joukkuejohtajan tehtävän Lisätiedot LAAJASALON PALLOSEURA RY AKATEMIAVALMENNUS
LAAJASALON PALLOSEURA RY AKATEMIAVALMENNUS LÄHTÖKOHDAT Ikäluokka=joukkue vaatii myös eriyttämistä yksilötasolla, jokaiselle sopivia haasteita. Pelaajien taitotaso noussut vaatii myös pelaajien yksilöllisen Lisätiedot Nuorten maajoukkueohjelma
Nuorten maajoukkueohjelma Nuorten maajoukkueohjelman tavoitteet Tuottaa mahdollisimman monta pelaajaa aikuismaajoukkueisiin vähintään 3 pelaajaa/ikäluokka 3 kansainvälisen tason huippua/vuosikymmen Kilpailla Lisätiedot Rangers Ahmat pojat -04
Rangers Ahmat pojat -04 Vanhempainkokous 17.5.2016 Agenda Joukkueen nopea tilanne katsaus ja suunnitelma kaudelle 2016-2017 Ensi kauden valmennuskuviot Kesävuorot ja harjoittelu Miten edetään? Ahmat kaudella Lisätiedot TPV Strategia - Päivitys
TPV 2017 Strategia - Päivitys 2016-6.12.2015 TPV:n arvot 1. Tavoitteellisuus 2. Positiivisuus 3. Vastuullisuus 4.!loisuus! Mihin toimintamme perustuu? Visio 2017 Tähtien tekijä - TPV toimii monipuolisesti Lisätiedot Suomen Salibandyliitto Valmennuskoulutusjärjestelmä Tason I Salibandyvalmentajakoulutus SBV1
Suomen Salibandyliitto Valmennuskoulutusjärjestelmä Tason I Salibandyvalmentajakoulutus SBV1 www.salibandy.net Valmentajakoulutus / tasot I-III Perusteet / tavoitteet TIETÄÄ YMMÄRTÄÄ Sähköinen oppimisympäristö Lisätiedot JOUKKUEJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET
JOUKKUEENJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET 2016-2017 JOUKKUEENJOHTAJALLE! Kiitokset sinulle, että olet lupautunut hienoon ja tärkeän tehtävään joukkueen toimimisen kannalta. Alla on joukkuejohtajan tehtävän Lisätiedot Viestintäsuunnitelma
VIESTINTÄSUUNITELMA 1(10) Viestintäsuunnitelma Tervarit Juniorit ry VIESTINTÄSUUNITELMA 2(10) Sisällys 1. Johdanto 2. Tervarit Juniorit 3. Arvot 4. Viestinnän kohteet ja tavoitteet 5. Tervarit Juniorit Lisätiedot Valmennuksen kehityskortit
Valmennuksen kehityskortit Valmennuksen kehityskortit auttavat tutoria, kouluttajaa ja valmentajaa pohtimaan valmennuksen laatutekijöitä systemaattisemmin ja syvällisemmin. Korttien tavoitteena on virittää Lisätiedot TIETOPAKETTI UUSILLE JA VANHOILLE PELAAJILLE, VALMENTAJILLE SEKÄ LASTEN VANHEMMILLE
01.04.2009 LAIHIAN LUJA LENTOPALLOJAOSTO TIETOPAKETTI UUSILLE JA VANHOILLE PELAAJILLE, VALMENTAJILLE SEKÄ LASTEN VANHEMMILLE Tämän kirjan omistaa : Joukkueeni : Valmentaja : Valmentaja puhelinnumero: Joukkueen Lisätiedot Urheilijan ravitsemus ja vastustuskyky - Valion tuotteet urheilijan ravitsemuksessa
Urheilijan ravitsemus ja vastustuskyky - Valion tuotteet urheilijan ravitsemuksessa Infektiot, allergiat ja astma urheilussa sairaudet ja vammat urheilussa UKK-instituutti 5.11.2012 Marika Laaksonen, ETT, Lisätiedot IF Sibbo-Vargarna r.f.
IF Sibbo-Vargarna r.f. Valmennuksen tavoitteet eri ikäluokissa IKÄ TAVOITE SISÄLTÖ ± 7 4 v 4 5 v 5 PALLON HALLITSEMINEN: minä ja pallo pallokosketus pallon hallinta potkut PIENPELIT, TAITOPELIT: suunta Lisätiedot eli-iloa otteluihin! Opas lasten ja nuorten valmentajalle Teemana pelitapahtuman johtaminen
eli-iloa otteluihin! Opas lasten ja nuorten valmentajalle Teemana pelitapahtuman johtaminen Lue lisää Fortum Tutor -ohjelmasta www.fortumtutor.fi. Sieltä löydät muuan muassa vinkkejä lasten valmenta miseen Lisätiedot Lasten valmennuskoulutus uudistuu
Lasten valmennuskoulutus uudistuu E taso päivittyi 2013 selviytymispaketti Luo innostava ja turvallinen ilmapiiri Kannusta omaehtoiseen harjoitteluun Pelaa paljon harjoituksissa (pelin kautta oppiminen Lisätiedot ILVES RINGETTE - TEHTÄVÄKUVAUKSET
ILVES RINGETTE - TEHTÄVÄKUVAUKSET 1. Ringettejaoston johtoryhmä... 2 Ringettejaoston puheenjohtaja... 3 Valmennuspäällikkö... 3 Sihteeri... 4 Varustepäällikkö... 4 Kilpailusihteeri... 4 Tiedottaja... 4 Lisätiedot Taktiikan opettamisen tulee tukeutua pelaajien lajitaitoihin ja siihen, että valmentajalla on selvä kuva käyttämästään pelisysteemistä.
Taktiikka yleisesti Sanalla taktiikka tarkoitetaan sitä, kuinka käytetään oman joukkueen vahvuuksia ja vastustajan heikkouksia hyväksi valmistauduttaessa otteluun sekä sen aikana valmentajan tekemiä muutoksia Lisätiedot 256 LAATUA KÄYTÄNNÖN VALMENNUKSEEN
256 LAATUA KÄYTÄNNÖN VALMENNUKSEEN Valmennuksen osa-alueet Asia tarinasta Taito/ tekniikka Taktiikka/ pelikäsitys Fyysiset valmiudet Henkiset valmiudet omassa toiminnassasi Vahvuutesi Kehittämiskohteesi Lisätiedot Urheilijan ravitsemus
Ravinto Kehitys kolmio Urheilijan ravitsemus A. ARKIRUOKAILU KUNTOON rytmiä ja laatua päivän aterioihin B. RIITTÄVÄ JUOMINEN Vesi C. TURNAUKSET / PITKÄT PELI REISSUT eväät juomiset D. ASENNE syömisellä Lisätiedot FC Reipas P04 vanhempainilta
FC Reipas P04 vanhempainilta 27.11.2015 JYRI HEINONEN, MIKA KOLAMO, KATI LUOKKALA JA MARKO MÄLKIÄ Esityslista Kauden 2015 palautteen yhteenveto Toimintasuunnitelma 2016 Varainkäyttöarvio (joukkuemaksu) Lisätiedot JOUKKUEJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET
JOUKKUEENJOHTAJAN TOIMINTAPERIAATTEET 2014-2015 JOUKKUEENJOHTAJALLE! Kiitokset sinulle, että olet lupautunut hienoon ja tärkeän tehtävään joukkueen toimimisen kannalta. Alla on joukkuejohtajan tehtävän Lisätiedot Pelin kautta oppiminen
Pelin kautta oppiminen Suunnittele PELI Suunnittele E11-ikäluokalle sopiva peli Valitse pelille AIHE, joka on ikäluokalle tärkeä Mieti ainakin seuraavat asiat Montako maalia ja miten sijoitettu Miten maali Lisätiedot Kooveen taitoluistelijoiden pelisäännöt kaudelle (Minä esikuvana ja minun esikuvani)
Kooveen taitoluistelijoiden pelisäännöt kaudelle 2016-2017 (Minä esikuvana ja minun esikuvani) T-ryhmä 1. En kiusaa 2. Olen kiltti toisille 3. Autan muita 4. Harjoittelen kunnolla 5. Kuuntelen aikuista Lisätiedot Lapsesta nuoreksi ja aikuiseksi suunnistajaksi. Ohjauksesta valmennukseen Suunnistajanpolku S-JKL
Lapsesta nuoreksi ja aikuiseksi suunnistajaksi Ohjauksesta valmennukseen Suunnistajanpolku S-JKL Suunta Jyväskylä ry. suunnistuksen erikoisseura Jyväskylässä Periaatteita ovat: - suunnistusseura, joka Lisätiedot Mitä Miksi Miten Milloin
Mitä PPJ perustaa -02 syntyneille kilpajoukkueen, josta tulee seuran -02 ikäluokkaan uusi joukkue Kaupunginosajoukkueet Larussa, Eirassa ja Ruohiksessa jatkavat toimintaansa kuten ennenkin Kilpajoukkueesta Lisätiedot EVÄITÄ RUOKAPUHEISIIN. Vinkkejä jokapäiväiseen ruokailuun
EVÄITÄ RUOKAPUHEISIIN Vinkkejä jokapäiväiseen ruokailuun Mieltä keventäviä ajatuksia ruoasta Syömisellä voi vaikuttaa hyvinvointiin ja jaksamiseen Säännöllinen ateriarytmi on terveyden kannalta parasta Lisätiedot Mikko Koutaniemen ohjelma kohti massahiihtoja
LOGO ON WHITE BACKGROUND Mikko Koutaniemen ohjelma kohti massahiihtoja V iime talven Vasaloppetin paras suomalainen ja moninkertainen SM-mitalisti Mikko Koutaniemi on suunnitellut massahiihtäjien iloksi Lisätiedot PELAAJAPOLKU F1 - E2
HARJOITUSRYHMÄT PELAAJAPOLKU F1 - E2 KAKSI RYHMÄÄ TASORYHMÄHARJOITTELU 2 3 x VKO, OHEISHARJOITUS JOKA KERRALLA JOUKKUEMÄÄRÄ JA JOUKKUEJAKO MAHDOLLISIMMAN MONTA JOUKKUETTA (F) 8+1, (E) 10+1 PELAAJAA/JOUKKUE Lisätiedot Ikäkausivalmennus ja Sanix-linja
13.12.2015 Ikäkausivalmennus ja Sanix-linja Milja Hintsanen 2 Valmennusjärjestelmä Pyrkivän joukkueet ovat kautta aikojen olleet sarjojensa menestyneimpien joukkueiden joukossa Tämän säilyttämiseksi kevään Lisätiedot MP D13. VANHEMPAINILTA Urpolan koululla klo 18.00
MP D13 VANHEMPAINILTA 22.2.2016 Urpolan koululla klo 18.00 ASIALISTA 1. Joukkueen toimihenkilöt kaudella 2016 2. Pelisäännöt 3. Harjoitukset 4. Pelit ja turnaukset kaudella 2016 5. Pelipassit + vakuutukset Lisätiedot KUNNON RUOKAA NUORELLE VOIMISTELIJALLE. Voimistelijan päivän eri ateriat aamupala, lounas/päivällinen, välipalat
KUNNON RUOKAA NUORELLE VOIMISTELIJALLE Hämeenlinnan voimisteluseura toukokuu 2016 Johanna Kleemola Luennon sisältö Voimistelijan ruokavalio Voimistelijan päivän eri ateriat aamupala, lounas/päivällinen, Lisätiedot SALPA NESTETASAPAINO- JA RUOKALUENTO
SALPA NESTETASAPAINO- JA RUOKALUENTO Nyrkkisäännöt päivittäiseen nesteytykseen ovat: juodaan jokaisen aterian yhteydessä vettä ja muita juomia 2-3 lasillista riippuen nesteen tarpeesta kuumissa olosuhteissa Lisätiedot ELITE INFOTILAISUUS 12.5.2015. Sport Club Vantaa ry Tapanilan Erä ry Voimistelujaosto
ELITE INFOTILAISUUS 12.5.2015 INFOTILAISUUS 1. ELITE YHTEISTYÖ 2. MIKÄ ELITE ON? 3. ELITE TIIMI 4. ELITE VALMENNUS 5. ELITE TOIMINTA 6. URHEILIJASOPIMUS 6. HAKU ELITEEN TOIMINTA ON VASTA ALUILLAAN ENSIMMÄINEN Lisätiedot Valmennuksen kokonaissuunnitelma Koitossa
Valmennuksen kokonaissuunnitelma Koitossa Yleistä Valmennuksen kokonaissuunnitelma on tarkoitettu ohjeeksi seuraan tulevalle valmentajalle ja nykyisille valmentajille. Tämä suunnitelma on hyväksytetty Lisätiedot OSAAMISPOLKU SUUNNITELMALLISUUS PITKÄJÄNTEISYYS - NOUSUJOHTEISUUS
OSAAMISPOLKU SUUNNITELMALLISUUS PITKÄJÄNTEISYYS - NOUSUJOHTEISUUS SUUNNITELMALLISUUS PITKÄJÄNTEISYYS NOUSUJOHTEISUUS SUUNNITELMALLISUUS PITKÄJÄNTEISYYS NOUSUJOHTEISUUS SUUNNITELMALLISUUS Seuran arvopohja Lisätiedot Vanhempainkokous E-00 POJAT -> D2 juniorit
Vanhempainkokous 19.4.2012 E-00 POJAT -> D2 juniorit Käsiteltäviä asioita Kausi 2012-2013 Joukkueiden vastuuhenkilöt Toiminta tulevalla kaudella 2012-2013 D2-junioreiden Pelimaailma Operaatio pelisäännöt Lisätiedot Mitkä asiat ovat tärkeitä 11 15 vuotiaiden urheilussa?
Mitkä asiat ovat tärkeitä 11 15 vuotiaiden urheilussa? Manu Kangaspunta, kehityspäällikkö 11 15 vuotiaiden kilpaurheilun kehittämistyö Urheilijaksi kasvamisen edellytykset Harjoitteleminen, liikkuminen Lisätiedot FC Raahe Tasoryhmät ja Tasojoukkueet
FC Raahe Tasoryhmät ja Tasojoukkueet FC Raahe Tasoryhmät ja Tasojoukkueet... 1 Arviontiperusteet tasojoukkueiden muodostamiseksi... 3 MOTIVAATIO... 3 PERUSTAITO... 3 TAITAVUUS... 3 PELIKÄSITYS... 3 FYSIIKKA... Lisätiedot Toiminnan arviointikysely lasten vanhemmille- Ilves, ringette
Toiminnan arviointikysely lasten vanhemmille Ilves, ringette 1. Joukkue, jossa lapsi on mukana 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Ringettekoulu Fjuniorit Ejuniorit Djuniorit Cnuoret Bnuoret 2. Vastaaja Lisätiedot PELIMAAILMAN OHJEITA / KS
fax. 09-4542 1420 Sivu 1/10 PELIMAAILMAN OHJEITA / KS F-juniorit: tuomarien / pelinohjaajien tulee sisäistää PeliMaailman henki. Peliä myös ohjataan: kerrotaan minkä virheen pelaaja teki, miten peliä jatketaan Lisätiedot Vastustaja vai kilpakumppani? Ringeten Reilu Peli periaatteet Suomen Ringetteliiton syyskokous
Ringeten Reilu Peli periaatteet 12.11.2011 Suomen Ringetteliiton syyskokous Ringette on suurenmoinen peli. Se tarjoaa parhaimmillaan mukana oleville ympäristön, jossa opitaan voittamaan ja häviämään sekä Lisätiedot Kesäkausi, täältätullaan. Me kehitämme - Me menestymme
Kesäkausi, täältätullaan Joukkuejako, alkuehdot Poikia 50 kpl Pelaajamäärä kasvanut talvikauden lopussa huomattavasti Röllin suositus pelaajamääräksi otteluun: 10 poikaa Talvikauden kokemus: ilmoittautuneet Lisätiedot Nuoren urheilijan ravitsemus arjessa. Lauttasaaren yhteiskoulu, Mari Lahti, Ravitsemusasiantuntija ja -valmentaja, ETK
Nuoren urheilijan ravitsemus arjessa Lauttasaaren yhteiskoulu, 27.9.2016 Mari Lahti, Ravitsemusasiantuntija ja -valmentaja, ETK Urheilijaksi kasvaminen - Kehityksen kolmio Ravinnon merkitys nuorelle urheilijalle Lisätiedot URHEILIJAN RAVINTO Ravinnon laatu, suojaravintoaineet
santasport.fi URHEILIJAN RAVINTO Ravinnon laatu, suojaravintoaineet Yläkouluakatemia 2015-2016 Vko 36 Santasport Lapin Urheiluopisto I Hiihtomajantie 2 I 96400 ROVANIEMI SUOJARAVINTOAINEET https://www.youtube.com/watch?v=cgcpdskk1o8&spfreload=10 Lisätiedot VPS-JUNIORIT ry. VALMENNUSLINJA
VPS-JUNIORIT ry. VALMENNUSLINJA VPS VALMENNUSLINJAN SISÄLTÖ KOKONAISVALTAINEN JA YKSILÖKESKEINEN VALMENTAMINEN VPS:SSA PELAAJAKEHITYKSEN TAVOITTEET IKÄKAUSIKOHTAINEN HARJOITTELU JA PAINOPISTEALUEET VPS Lisätiedot ACK Maalivahtivalmennuslinja
ACK Maalivahtivalmennuslinja 10.10.2016 Joonas Salmimäki ACK Maalivahtivalmentaja PELISÄÄNNÖT 1. Asenne ja halu kehittyä hyväksi maalivahdiksi 2. Kunnioitus valmentajaa, muita pelaajia ja maalivahteja Lisätiedot B-Joukkue - Vanhempainpalaveri
B-Joukkue - Vanhempainpalaveri 7.9.2016 B-joukkueen pelaajat + toimihenkilöt Arvot B-joukkueen Tavoite Pelaajien toiveet Harjoittelu Pelaaminen Harjoittelu ja säännöt Pelaaminen ja säännöt Asusteet ja Lisätiedot Mikkelin Kampparit ry
Mikkelin Kampparit ry Junnuopas 2015 Sisältö: 1. Mikkelin Kampparit ry - Organisaatio 2. Yleistä junioritoiminnasta - Toiminta-ajatus - Tavoite - Arvot - Strategia 3. Talous 4. Varusteet 5. Motorisen kehityksen Lisätiedot TASORYHMÄHARJOITTELU LEPASSA (valmennuslinjan päivitys lokakuussa 2011) työkalu tasoryhmien muodostamiseen
TASORYHMÄHARJOITTELU LEPASSA (valmennuslinjan päivitys lokakuussa 2011) työkalu tasoryhmien muodostamiseen 1 Kenelle: LePan ikäluokille E11-F7 (01-05 syntyneet), tytöissä ja pojissa. Miksi: Harjoittelun Lisätiedot PELAAJAPOLKU Kiekkokoulu - F2
PELAAJAPOLKU Kiekkokoulu - F2 HARJOITUSRYHMÄT KAKSI RYHMÄÄ TASORYHMÄHARJOITTELU 2 x VKO, OHEISHARJOITUS JOKA KERRALLA JOUKKUEMÄÄRÄ JA JOUKKUEJAKO MAHDOLLISIMMAN MONTA JOUKKUETTA => 8+1 PELAAJAA/JOUKKUE Lisätiedot Kilpauintikoulu luo pohjan seuran kilpauinnin opetukselle. Tavoitteena on saada Vesirallista tullut uimari kilparyhmään maksimissaan neljässä
Tampere 18.09.2016 Kilpauintikoulu luo pohjan seuran kilpauinnin opetukselle. Tavoitteena on saada Vesirallista tullut uimari kilparyhmään maksimissaan neljässä kaudessa (2 vuotta.) Kilpauintikoulu tuottaa Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute