⭐YLIVIESKAN KESKUSTAAJAMAN RAKENNUSPERINNÖN TÄYDENNYSKOHTEET KESKUSTAN OYK:N ALUEELLA
YLIVIESKAN KESKUSTAAJAMAN RAKENNUSPERINNÖN TÄYDENNYSKOHTEET KESKUSTAN OYK:N ALUEELLA
Download "YLIVIESKAN KESKUSTAAJAMAN RAKENNUSPERINNÖN TÄYDENNYSKOHTEET KESKUSTAN OYK:N ALUEELLA"
1 YLIVIESKAN KESKUSTAAJAMAN RAKENNUSPERINNÖN TÄYDENNYSKOHTEET KESKUSTAN OYK:N ALUEELLA Ylivieskan kaupunki Maankäyttöyksikkö Pekka Taskinen kaupunginarkkitehti2 Johdanto: Raportti on laadittu maastokäynnin pohjalta. Tämä maastokierros tehtiin keväällä 2008 ja mukana olivat yleiskaavoittajakonsultti Fcg Planeko Oy arkkitehti Mika Uolamo, Pohjois-Pohjanmaan museon rakennustutkija Juhani Turpeinen ja Ylivieskan kaupungin kaupunginarkkitehti Pekka Taskinen. Raportin tekijä on myös kuvannut kohteet. Kuvista osa on siirretty tähän raporttiin. Muut tiedot tässä raportissa on haettu rakennuslupien asiakirjoista ja ktj-selaintietopalvelusta Maanmittauslaitokselta ja osittain myös alueella olevia asukkaita on haastateltu. Inventoinnin pohjana on ollut aikaisemmin laadittu seutukaavaliiton inventointi: Pohjois- Pohjanmaan kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet Tämänkertainen raportti sisältää 18 kohdetta, joista kolme aluekohdetta: Rahkolan alue, Terveystien alue ja Asemanseudun alue, sekä sisältää kaikkiaan 43 rakennuskohdetta. Täydennysselvitys on laadittu keskustan osayleiskaavatyötä varten. Aikaisemmat inventoinnit ovat sen verran vanhoja, että oli tarpeen laatia uusi, täydentävä selvitys. Lisäksi aikaa myöten käsitykset inventoitavasta rakennuskannasta ovat kehittyneet koskemaan nuorempaa rakennuskantaa lukujen rakennuskannan selvittämisen lisäksi on tarkastelu ulotettu uudempaan julkiseen rakennuskantaan. Tätä edustaa alun perin 1950-luvulla rakennettu Päivärinnan koulu, jota laajennettiin Kulttuuritalo Akustiikalla 2000-luvun alussa. Keskustaajaman Osayleiskaavan tarkistaminen ja laajentaminen aloitettiin vuonna 2007 konsulttityönä. Yleiskaavasta tehdään oikeusvaikutteinen. Kaavan idea keskittyy tiivistysrakentamiseen unohtamatta taajaman reunoille suuntautuvaa pientalorakentamista. Kaavalla pyritään vahvistamaan nykyistä keskustaa sekä luomaan kiinteät yhteydet Savarin liikekeskukseen. Kaavoitustyössä on koettu tärkeäksi myös ohjata liikennettä Savarin alueella ja sieltä keskustaan. Ratapihan alituksen ratkaisussa tulisi löytää sellainen ratkaisu, jossa kulttuurihistorialliset arvot mm. kasarmin alueella tulisi turvatuiksi. Raportti on laadittu yleiskaavallista tarvetta varten ja sitä tulee tarkentaa erillisten kohteitten kohdalla kun asemakaavoituksen tai asemakaavamuutosten ajankohta on käsillä. Yleiskaavoituksen yhteydessä näistä kohteista arvotetaan yleiskaavalliseen säilyttämiseen tämän selvityksen pohjalta. Inventointi helpottaa rahoitusten järjestämistä ja valtionavun saamista näissä kohteissa kun ryhdytään peruskorjaukseen tai suurempaan kunnostamiseen. Raportissa olevista tiedoista rakennusten nykykäytöstä ei ole ilmoitettu mikäli rakennuksella on alkuperäinen käyttö vielä vuonna Selostuksessa käytetty lyhenne: P-P 1993 / 21. merkitsee: Pohjois-Pohjanmaan kulttuurihistoriallisesti merkittävät kohteet 1993 numero 21. 23 Kartta. Kohteet numeroitu ja merkitty raportin mukaisesti. 34 1. Viljavarasto, ent. valtion viljavarasto, Pyörreperä, aluekohde , Avena Siilot Oy Viljasiilot on rakennettu vuonna 1960 ja tyyppi on sama kuin valtakunnassa toteutetut siilot. Arkkitehtisuunnittelun oli tehnyt helsinkiläiset Aili ja Niilo Pulkka, arkkitehdit Safa. Rakennuspaikan rakentaminen alkoi vuonna 1952, jolloin rakennusluvan mukaan on rakennettu 1250 m2:n rehuvarasto/heinävaja tehtiin asuinrakennukseen laajennus ja rakennus sisustettiin toimistoksi ja idätys- ja laboratoriotilaksi. Vuonna 1962 em. arkkitehdit suunnittelivat 55m2:n huoltorakennuksen. Viljasiilorakennuksen kyljestä purettiin matala talli ja tilalle rakennettiin isompi laajennusosa, jonka suunnittelijana toimi Valtion Viljavarasto, teknillinen osasto, M. Väätänen. Laajennusosan koko on 175m2 ja tilavuus 1300m3. Huoltorakennukseen, joka on 1962 rakennettu, suunniteltiin laajennuksena autokatos vuonna Siemenviljan laatikkovarasto 3460 m2 ja siihen liittyvä lastauskatos rakennettiin vuonna 1980 ja sen oli suunnitellut insinööritoimisto Pöysälä & Sandberg Oy, Helsinki. Korjaamorakennus suunniteltiin ja rakennettiin vuonna 1982 ja suunnittelijana oli Arkkitehtitoimisto Martti Järvinen rakennettiin siemenviljan laatikkovarastoon laajennus ja samalla tehtiin myös laboratorion laajennus ja toimiston peruskorjaus, suunnittelijana oli Arkkitehtitoimisto Martti Järvinen, Lahti ja Insinööritoimisto Pöysälä & Sandberg Oy. Korjaamorakennukseen rakennettiin laajennuksena varastokatos vuonna Rakennukset ovat nykyisin pääkäyttöisesti varastokäytössä. 2. Mattilan talo, Toivonpuisto, asuinrakennus ja pieni hirsinavetta, Markku Mattilan mukaan navetta on rakennettu luvuilla ja asuinrakennus on vuosilta. Vuonna 1971 silloinen omistaja Veikko Mattila rakensi peruskorjauksen yhteydessä sauna + pesuhuone ja wc. Tuolloin rakennukseen asennettiin sähkölämmitys. Vuonna 2008 on kesällä kengitetty ja peruskorjattu navettaa.. Asemakaavassa pihapiiri sijoittuu pientalotontille. 45 3. Vanha Pappila, Lukkarinkatu, aluekohde, Keskusta , /3 Asuinrakennukseen on vuonna 1963 rakennettu sisä-wc, jolloin myös rakennuksen ikkunat on uusittu. Vuonna 1965 on liiketoiminnan kannalta tarpeellinen ikkunan suurentaminen tehty. Tämä kyseinen ikkuna jäi vuonna 1963 uusimatta. Ylivieskan kaupunki rakensi suojaaidan tontin rajalle kerrostalojen puolelle. Kuva. Rakennus on asuinkäytössä vielä vuonna Asemakaavassa pihapiiri sijoittuu kerrostalotontille. 4. Kirkkopuiston päiväkoti, lahjoitustalo, Keskusta, Rakennus on tiettävästi ruotsalaisten lahjoitustalo II maailmansodan jälkeen. Vuonna 1976 on rakennuksen sisätiloihin tehty muutoksia. Tuolloin osaa rakennuksesta muutettiin äitiysneuvolasta lasten päiväkodiksi. Muutosalueen koko oli 63,0m2. Vuonna 1978 tehtiin 2-kerroksisen terveystalon 1-kerroksen muutos lasten päiväkodiksi 194m2 ja edelleen seuraavana vuonna rakennettiin pihaa rajaava aita. Vuonna 1988 Ylivieskan kaupungin kaavoitus- ja talonsuunnitteluosasto laati suunnitelmat rakennuksen peruskorjaamiseksi ja samalla tehtäväksi sisustamuutoksia. Ja vuonna 2001 rakennettiin pihalle varastorakennus ja leikkikatos. Rakennus toimii lasten päiväkotina. 56 5. Siltalan seurahuone, Savelantie, Männistö, Siltalan seuratupa on vanha hirsirakenteinen puurakennus, joka on rakennettu kivijalan päälle 5 (125mm) hirsirakenteena ulko- ja väliseinien osalta. Rakennus on yhdistetty seuratuvaksi kahdesta hirsirakennuksesta ja ulkopinta on koolattu suhteellisen suoraksi ja vuorattu vaakaponttilaudoituksella, joka on pinnoitettu öljymaalilla. Rakennus on hyvässä kunnossa. Kuva. Kadunpuoleinen julkisivu. Rakennuksen peruskorjaus on tehty vuonna Korjaustyön yhteydessä on pyritty säilyttämään sisustustyyli. Vuonna 1985 suoritettiin rakennuksen seuraava korjaustyö. Saneerauksen yhteydessä ulkokuisti purettiin ja perustukset uusittiin. Samalle paikalle rakennettiin uusi pääsisäänkäynti seuratupaan. Siihen toteutui myös lisätila wc-tiloille. Pihalle rakennettiin puuvaja vuonna Rakennus toimii vielä nykyisinkin seurantupana. 6. Hamarin mylly, Hamari-Kivi, Myllytie, Koskipuhto, Hamarin pihapiirin rakennukset ja mylly ovat vuodelta 1877 ja asuinrakennus on vuodelta Asuinrakennus on muodoltaan normaalia korkeampi ja kapeampi. Myllyrakennuksessa on ollut mylly, saha ja sähkölaitos, joiden laitteet ovat vielä jäljellä. Pihapiirissä on myös muita talousrakennuksia jäljellä. Harvoja kunnostettavissa olevia myllyjä Kalajokilaaksossa. Se on myös maisemallinen kohde joen varrella. Alue on asemakaavoittamatonta aluetta. Inventoitu: P-P 1993 / 8. 67 7. Talo Väsylä, Koskipuhdontie, Koskipuhto , Asuinrakennus on rakennettu vuonna 1878 ja se on perustettu porakiville. Voimakkaasti ulkonevat räystäät on verhoiltu alapuolelta laudoilla kaareviksi v (vuosiluku räystäässä kuistin kohdalla. Varastorakennukseen on tehty laajennuksena autokatos vuonna Asuinrakennus on asemakaavassa merkitty säilytettävien kohteitten joukkoon. P-P 1993 /7. 8. Urheilutalo, Suvannon kenttä, Koskipuhto, Rakennus on hyväkuntoinen hirsirakenteinen avoimella tontilla urheilukentän vieressä Kalajoen rannalla. 9. Talo Virtala, kesäteatteri, Hakalahti, Rakennus on ollut tällä paikalla kun rakennuskaavaa laadittiin vuonna Rakennusta on muutettu vuonna 1955, jolloin siihen tehtiin Tuberkuloosihuoltoliiton toimesta sisäisiä muutostöitä. Rakennuksesta tehtiin tuolloin tuberkuloosihuoltorakennus. Suunnittelijana oli arkkitehti Uki Heikkinen Oulusta. Sittemmin rakennus toimi Ylivieskan kaupungin omistuksessa päiväkotina. Tämä toiminta loppui talosta vuonna Nykyisin alueella toimii kesäteatteri. Rakennuksen ikkunoita on vaihdettu ja ikkunakokoja on muutettu remonttien yhteydessä. Voimassa olevassa asemakaavassa kaavan käyttötarkoitus on KL eli liikerakentaminen. Inventoitu Rahkorantaprojektissa asemakaavoituksen yhteydessä. 10. Rahkolantien 50-luvun korttelit, Hakalahti, alueinventointi, - kuvaus, Korttelialueen ilme on viihtyisä pientaloasutusalue, jossa hyvin pidetyt piha-alueet ovat leimaa antavia. Yleisesti alueella on säilyttämisen henki: on halua säilyttää alue nykyisellään tulevaisuuteenkin. Alueelta on liitteenä ote ajantasa-asemakaavasta raportin lopussa Talo Hylkilä, Hakalahti, Tontille rakennettiin ensimmäisenä Mallastamo vuonna Rakennus on osittain kantavilla tiilirakenteilla osittain kantavilla puurakenteilla tehty. Ulkovuoraus on puupanelia. joka on maalattu öljymaalilla. Rakennus on kaksikerroksinen tehdasrakennus noin 30m pitkä ja 10m leveä, harjakorkeus on noin 7m. 78 Kuva. Kadunpuoleinen julkisivu. Asuinrakennus on kaksikerroksinen puurakennus, jossa on purueristys. Rakennus on rakennettu vuonna Rakennuslupapiirustukset on laatinut rkm M. Tolonen. Vuonna 1973 on haettu lupaa muuttaa Mallastamon julkisivuja aaltopeltisiksi, väriltään vihreä. Nykyinen pystyprofiloitu peltipinta on kellertävän värinen. Siinä on tumman ruskeat listat. Asuinrakennus on väriltään valkoinen. Rakennukset ovat hyvässä kunnossa Talo Saarinen, Hakalahti, Tuomela Vuonna 1966 asuinrakennukseen on rakennettu kylkiäinen, laajennus huoneella ja talousosalla. Samalla purettiin pihalta erillinen talousrakennus. Asuinrakennukseen tuli samassa yhteydessä keskuslämpö- ja vesijohtolaitteet. Laajennus on puurunkoinen ja lautaverhouksinen. Vuonna 1981 on tehty asuinrakennuksen peruskorjaus ja taloussiiven tiilellä verhous. Tiilen ja sauman väri on vaalea Talo Perkiömäki, Hakalahti, Suvela Asuinrakennuksen rakennuslupa on päivätty marraskuulla 1954, joten rakennus on rakennettu vuonna 1955 Maatalousseurojen Keskusliiton Asutusvaliokunnan as-tyyppi A7/1952 mukaan. Rakentaja oli Kauko Perkiömäki. Toisaalta rakennuslupa nro 144 vuodelta 1955 on Paavo Kosken nimellä. Piirustukset ovat samat kuin Perkiömäen luvassa. Vuonna 1981 tontille rakennettiin autotalli 21m2. Rakentajana oli Paavo Koski. 89 10.4 Talo Leppikangas, Hakalahti, Leppikangas Asuinrakennus on matala, yksikerroksinen puurakennus, joka on rakennettu Varastorakennus tontille on rakennettu vuonna Varastorakennukseen on tehty laajennus vuonna 2003 ja tekijänä on ollut nykyinen omistaja Talo Wallin, Hakalahti, Honka Asuinrakennus on tyypiltään 1½-kerroksinen rintamamiestalo. Rakentaminen ajoittuu vuoteen Kaupungin rakennusvalvonnan arkistosta ei löytynyt tietoja tästä kohteesta Talo Halonen, Hakalahti, Kotipirtti Asuinrakennus on rakennettu vuonna Rakennuslupa on Kaarina Halosen nimissä. Omistajia on ollut useita vuosien varrella. Rakennus on 1½-kerroksinen ja siinä on kellarikerros Talo Varanka, Hakalahti, Varanka Asuinrakennus on rakennettu vuonna 1965, matala, yksikerroksinen puuverhous talo. Piirustukset on laatinut Rkm A. Säilynoja. Vuonna 1979 on tehty asuinrakennuksen peruskorjaus ja samalla autotalli on muutettu työhuoneeksi. Tässä yhteydessä on rakennettu tontille erillinen autotalli-varastorakennus Talo Rasmus, Hakalahti, Aavikko Asuinrakennus on rakennettu Rakennus on matala, loivakattoinen kevytrakenteinen puurakennus. Piirustukset on laatinut Rkm. Eero Lähdemäki. Vuonna 1990 on vanhan autotalli varastorakennuksen tilalle rakennettu uusi, lähes entisen mallinen autotalli varastorakennus (kevytrakenteinen). Siinä on maanpäällinen öljysäiliö jalustoineen. Rakennuksen seinät on tehty puusta ja kate on peltiä Talo Huuskonen, Hakalahti, Välilä, Asuinrakennus on rakennettu vuonna 1963, matala, yksikerroksinen, siivellinen kevytrakenteinen puurakennus. Martti Toppi on hakenut rakennuslupaa vuonna 1969 autotallin rakentamiseksi asuinrakennuksen taloussiiven välittömäksi jatkeeksi Talo Pakkala, Hakalahti, Kotikulma Asuinrakennus on Lauri Pakkalan rakentama vuonna Rakennus on 1½-kerroksinen, osittaisella kellarikerroksella varustettu purueristeinen puutalo. Vuonna 1963 rakensi L. 910 Pakkala asuinrakennuksen yläkerran asuinkäyttöön. Asuinrakennuksen yhteyteen rakennettiin talousrakennus vuonna Vuonna 1986 on Tapani Haapakoski rakentanut saunan asuinrakennuksen sisätiloihin. Vuonna 1990 on rakennettu kuistin laajennus ulkoterassiksi Talo Haikola, Hakalahti, Haka ja Kivikko, Onni Haikola on rakentanut asuin- ja talousrakennukset vuonna 1965 tontille Vuonna 1979 on Haikola muuttanut autotallin työtuvaksi rakennusluvan mukaan tontinosalla Talo Laine, Hakalahti, Annala Autotallikatoksen asuinrakennuksen jatkeeksi Joel Laine on tehnyt vuonna 1973 arkkitehtiyo Seppo Karjalaisen piirustusten mukaan. Asuinrakennuksen laajennus toteutui vuonna Laajennus käsitti 3h + k sekä erillinen autovaja ja varastorakennus. Laajennuksen suunnittelijana on ollut Ins. Unto Lehtikangas. 11. Kiviojan koulu, Kiviojantie, Kivioja, Kiviojan koulu on rakennettu vuonna 1956 oululaisen Suunnittelu Oy E. Niemelän suunnitelmien mukaisesti. Teknisten aineiden tilojen rakentaminen kellarikerrokseen rakennettiin vuonna 1993 Ylivieskan kaupungin arkkitehtiosaston suunnitelmien mukaan. Rakennus toimii Kiviojan kaupunginosan kouluna. 12. Hannulan talo, Kivioja, /palsta5 Teljola Asuinrakennus on rakennettu vuonna 1911 maatilan päärakennukseksi. Rakennus on hirsirakenteinen ja harjakatto on huopapinnoitteinen. Maatila jäänyt asumattomaksi vuonna Päärakennus talousrakennuksineen sijaitsee avoimella peltoalueella. Sekä asuinrakennus että talousrakennus ovat huonossa kunnossa. Rakennuksien säilyttäminen vaatii jo välittömiä toimenpiteitä. Rakennuksesta on tehty inventointikortti jo vuonna Kirjasto Kaupungintalo, Kyöstintie, Kauppalantalo- ja kirjastohankeen suunnittelijana oli Arkkitehtitoimisto Saara Juola Ky, Ylivieska. Suunnittelutyö tehtiin vuonna 1965 ja rakentaminen ja rakennusten valmistuminen vuonna Rakennukset ovat betonirunkoisia ja tiiliverhottuja. Yleisväri on hiekankeltainen. Rakennukset ovat tyyliltään Aaltomaisia (Alvar Aalto), muistuttaen Alvar Aallon suunnittelemaan Seinäjoen kirjastoa. Kauppalantalon julkisivuissa on ollut alun perin Höganäsin lasitettu laatta no Julkisivuun kiinnitettiin kaupungin vaakuna vuonna11 Kirjastotalo rakennettiin vuonna 1970, suunnittelija oli sama arkkitehtitoimisto kuin kauppalantalollakin. Julkisivutiilenä oli Ylivieskan keltainen savitiili. Vuonna 1971 muutettiin kaupungintalon julkisivuihin lasitettujen laattojen tilalle keltainen poltettu savitiili. Pari vuotta myöhemmin pihalle sijoitettiin Kyösti Kallion patsas. Vuosina vaihdettiin ikkunat kaupungintalossa. Pihalle sijoitettiin Elämän Vesi patsas vuonna Kirjastotalossa tehtiin sisustamuutoksina saunan muutostyö sos.tiloiksi ja varastosta toimisto vuonna Vuonna 1990 kirjaston laajennus ja saneeraustyönä valmistui kirjastoauton talli ja lainakirjaston laajennus. Laajennustyön suunnittelijana oli Ylivieskan kaupungin kaavoitus- ja talonsuunnittelutoimisto, kaupunginarkkitehti Pekka Taskinen. Vuonna 1995 rakennettiin kaupungintalon sisälle hissi, huoltotoimintaa ja liikuntavammaisia asiakkaita varten. 14. Päivärinnan koulu Akustiikkasali, Päivärinnankatu, Ylivieskan kirkonkylän kansakoulu, Päivärinnan koulu suunniteltiin vuonna 1956 ja suunnittelijana oli Suunnittelu Oy E. Niemelä. Rakennus on tyypillinen 50-luvun tiilirakenteinen, rapattu koulurakennus kellariin tehtiin laajennus ja ulko-oven eteen sadekatos, ja porrashuoneen eteen tuli sadekatos vuonna Päivärinnan Ala-asteen rakennuksen ullakkotilaan tehtiin luokkahuone vuonna Vuonna 1998 koulurakennusta laajennettiin rakennusmassaa jatkamalla kolmessa kerroksessa uusia luokkahuoneita ja rakennuksen itäpäätyyn tehtiin laajennus keittiö ja ruokasalia varten ja toiseen kerrokseen tuli musiikkiluokka. Tässä yhteydessä rakennukseen tuli käyttäjäksi myös Ylivieskan seudun musiikkiopisto. Akustiikkasali rakennettiin koulurakennuksen itäpäätyyn vuonna 2002 ja sen oli suunnitellut Arkkitehtitoimisto Uki Arkkitehdit Oy, Oulu. Konserttisali koulun kanssa on toimiva kokonaisuus. 15. VR-vahtitupa + 2 muuta, inventointi, aluekohde (asemarakennus ja kasarmialue), radan alitussuunnitelmat, Keskustan Osayleiskaavan asiakirjat, Kasarmialueen raportti + veturitalli, Närhitien alitus Asemanseudun alue on puistomainen 1900-luvun alun rautatieläisasuntojen kulttuurihistoriallinen kokonaisuus, kuuluu VAT-kohteisiin (Ympäristöministeriön ja museoviraston luettelo v.1993). Kasarmialueen rakennuksista on tehty Diplomityö Oulun Yliopiston arkkitehtuurinosastolla vuonna 2008, tekijänä oli arkkitehti Heli Soramäki. Inventoitu P-P 1993 / 5. 1112 , Vuonna 1984 rakennettiin alueelle saunarakennus, jonka rakennuspaikalta purettiin ensin vanha saunarakennus , Veturitallin kylkeen rakennettiin 1968 yksikerroksinen huoltorakennus. Vuonna 1981 suojattiin öljysäiliöt suojarakennuksella vuonna rakennettiin veturitalliin varastosiipi autokorjaamon varaosavarastoksi , Valtion rautatiet, Ratateknillinen toimisto, huonerakennusjaosto laati rakennuspiirustukset terveydenhuoltokeskukseksi, joka rakennettiin vuonna VR-alueella olevan yhden 4 huoneistoa käsittävän asuntotalon peruskorjaus ja muutos kolmeksi huoneistoksi tehtiin vuonna Suunnittelijana oli VR rautatiehallitus talonrakennusjaosto, Helsingissä. Rakennus sijaitsee Rautatiekadun varrella ja on ensimmäinen asuintalo linja-autoasemalta päin. Vuonna 1983 on kunnostettu toinen isoista asuintaloista Rautatiekadun varrella. Kyseessä on myös 4 huoneistoa käsittävä rivitalo. Rakennukseen tehtiin remontin yhteydessä suihkutilojen rakentamista, keittiökalusteitten uusimista, lämmitysjärjestelmän muuttamista ja lämmöneristyksen parantamista. Linja-autoaseman eteläisellä puolella olevalle VR-alueelle (nyk. omistaja Ylivieskan kaupunki) on tehty vuonna 1985 koko alueen kattava vihersuunnitelma. Suunnitelman on laatinut puutarhuri R. Sarkkinen, Oulusta. Feriatis-veistos (taiteilija Antonio Da Cudan) pystytettiin rautatieaseman vierelle kesällä vuonna Veistos on pronssia ja jalusta kiveä , Asemarakennuksen laajennus on tehty vuonna Tällöin laajennettiin rakennusta koko syvyydeltään ja korkeudeltaan, pituudesta kolmanneksen verran. Tiloja tuli käyttöön kolmessa tasossa. Kellaritasoon sijoittuivat polttoaine- ja tekniset tilat. I kerrokseen l. maatasoon sijoittuvat asentajien työhuone, trukkitalli ja matkasäilytys- ja kiitotavarahuone. II eli ullakkokerrokseen tuli keittokomero, virkamieshuone ja lepohuone. Julkisivuissa rakennuksen alkuperäinen tyyli säilyi ja jatkui laajennusosalle myös detaljitasolla. 1213 Yllä kuva em. diplomityöstä. Alempi kuva on 1980-luvulla kunnostetun rivitalon pihanpuoleista julkisivua. 1314 16. Nikkilän talo, Koskipuhto, Asuinrakennus on peruskorjattu vuonna Asukkaan mukaan rakennus on 1800-luvulta, samoin pihalla oleva navetta/varasto. Asuinrakennus on hirsirakenteinen kun taas navetta on tasakertaan asti kivistä ladottu. Molemmat rakennukset ovat ulkopuolisesti hyvässä kunnossa. Piha on kauniisti pidetty. Arkkitehti Seija Haarala, Ylivieska on tehnyt värityssuunnitelman rakennusten ulkomaalausta varten Asuinrakennuksen pääväriksi tuli vaalean harmaa Wintermix 159 (värikartta talomaali 1979). 17. Talo Hirvelä, Kaisaniemi, Pakola Inventoitu aikaisemmin P-P 1993 / 21.Hirvelä Rakennus peruskorjattu vuonna Ei ole asemakaavalla suojeltu, muttei myöskään uhkakuvia. 18. Terveystien asuintalot, Ylivieskan keskusta, aluekohde Terveystie sijaitsee aivan ydinkeskustan läheisyydessä. Erään asukkaan mielipiteen mukaan: Terveystiellä asujalla on lähellä terveyskeskus (tien toisessa päässä) ja seurakuntakeskus (tien toisessa päässä, on tosin vielä rakenteilla v. 2008), sekä kaupungin virastot ja kirjasto lähes vieressä, myös muut ydinkeskustan palvelut hyvin lähellä. Rakennukset ovat yhtä lukuun ottamatta erittäin hyvässä kunnossa ja viestivät rakentamisajankohdan henkeä. 1415 18.1 Talo Kuisma, , Törmäranta, Rakennuksen suunnittelija on arkkitehti Erkki Kalkkinen Helsingistä. Rakentaminen ajoittuu kesälle Rakennuttajana on ollut kunnanlääkäri J. Kuisma. Rakennus on tiiliverhottupuurakennus ja hyvässä kunnossa Terveystien rivitalo, , Ylivieskan kaupunki Rivitalo on puurakenteinen Puutalon tyyppi , rakennettu Rakennukselle on rakentamisajankohdan mukaisesti tyypilliset tiilipäädyt. Huoneistoja on 6 kpl. Tielaitos rakensi tämän rivitalon omalle työväelleen. Nykyisen ( ) asukkaan mielestä talo joutaisi pikaisesti purkaa: rakennus vaatii jatkuvasti korjaustyötä. Parhaillaan tehtiin kattoremonttia: uutta huopaa entisen päälle. Rakennus on kuulemma homeessa ja julkisivumaali kaipaa myös huoltomaalausta Talo Tiila, Ylivieskan kunnan lääkäritalo vuodelta 1961 on arkkitehti R.A. Wessman in suunnittelema. Kellarikerros on betonirakenteinen, ja asuinkerrokset ovat täystiilirakenteita. rakennus on rapattu Kiinteistö Oy Ylivieskan Koivuranta, , Kiinteistö Oy Ylivieskan Koivuranta Rakennukseen on tehty pienehköjä julkisivumuutoksia vuonna Hirsirakenteinen talo on alun perin ollut lääkäritalo, mutta alkuperästä ei ole tietoa rakennuslupakuvissa. 1516 18.5 Talo Peltosaari, Rakennuksen rakennutti kaupunginjohtaja Erkki Pokki ja suunnittelijana oli oululainen arkkitehtiyo Mauri Toivio. Rakennus on rakennettu vuonna 1971 ja se on kaksikerroksinen tiilirakennus. Vesikattokorjauksia on tehty vuonna Autotallilaajennus ja pihavarasto rakennettiin vuonna Talo Peltokorpi, Suunnittelijana on ollut rakennusinsinööri Veikko Sorvisto, Ylivieskasta. Eläinlääkäri Niilo Peltomäen asuinrakennus on kaksikerroksinen tiilirakennus, jossa on tasakatto. Rakennus on rakennettu vuonna Kattomuodon muutossuunnitelman on tehnyt arkkitehtiyo Pirjo Huhtakangas Ylivieskasta ja työ toteutettiin vuonna Talo Pylväs, Suunnittelijana on ollut rakennusinsinööri Veikko Sorvisto Yrit Oy, Ylivieskasta. Tämä alun perin kauppias Juhani Nummijoen asuinrakennus on kaksikerroksinen tiilirakennus, jossa on tasakatto. Rakennus on rakennettu vuonna Kattomuodon muutossuunnitelman on tehnyt Insinööritoimisto Veikko Sorvisto Oy, Ylivieskasta ja työ toteutettiin vuonna Autotalli- ja varastorakennus on toteutettu erillisenä rakennuksena kesällä Talo Muhonen, Rakennus on rakennettu vuonna 1946 Maatalousseurojen keskusliiton jälleenrakennusvaliokunnan tyyppipiirustuksilla 1945/A13P. Rakennus on tyypiltään puolitoistakerroksinen purueristeinen puutalo. Rakentaja oli tuolloin Alpo Nuutila. Vuonna 1984 pihalle asennettiin teräspeltirakenteinen varastokoppi noin 9 m Talo Koistinaho, Rakennus on rakennettu vuonna 1946 Maatalousseurojen keskusliiton jälleenrakennusvaliokunnan tyyppipiirustuksilla 1945/A18. Rakennus on tyypiltään puolitoistakerroksinen purueristeinen puutalo. Vuonna 1973 arkkitehtiyo Seppo Karjalainen suunnitteli ns. elintasosiiven, joka sisälsi saunan, pesuhuoneen, työhuoneen ja varaston. Vuonna 1979 rakennettiin taloon ulkoterassi. ja 1981 siipirakennus korotettiin kaksikerroksiseksi: työhuone ja parveke. 1617 18.10 Talo Aho, Talo Aho Ylivieska on rakennettu Siinä on osin matala pulpettikatto osin matala harjakatto, tiiliverhoiltu puurunkoinen omakotitalo. Suunnittelijana oli rkm. Veli Koskela Oulusta. Alkuperäinen rakentaja oli asemamies Valto Johannes Aho Talo Jussila, Bore Wikman rakensi Maatalousseurojen keskusliiton asutusvaliokunnan tyyppitalon no. 1947/A5 vuonna Rakennus on siis tyypiltään jällenrakennuskauden purueristeinen, 1½-kerroksinen puutalo. Rakennukseen tehtiin myös juureskellari kellarikerrokseen. Rakennuksen kustannusarvio oli markkaa (v.1951). Vuonna 1961 asuinrakennuksen yhteyteen tontille rakennettiin talousrakennus, jonka on piirtänyt rkm. A Säilynoja. Talousrakennuksessa oli sauna ja varasto, halkovaja ja puucee. Vuonna 1987 nykyiset asukkaat teettivät rakennuksen peruskorjauksen ja laajennuksen ja pihalle rakennettiin autotalli ja varasto. Vanha talousrakennus on purettu aikaisemmin, siitä ei löydy tietoja lupa-asiakirjoista Talo Pirttikoski, Rakennus on rakennettu vuonna 1946 Maatalousseurojen keskusliiton jälleenrakennusvaliokunnan tyyppipiirustuksilla 1945/A9. Rakennus on tyypiltään puolitoistakerroksinen purueristeinen puutalo. Vuonna 1980 rakennukseen rakennettiin sauna+pesuhuone+wc-siipi. Samalla sisäänkäynti uusiutui. Laajennuksen suunnittelijana oli rkm Mauno Löytynoja, Ylivieska Talo Karsikas, Tontti on vanha rakennuspaikka, josta vanhat rakennukset on purettu, kun vuonna 1968 rakennettiin asuinrakennus Lauri Jylhälle. Rakennus on tyypiltään 60-luvun matala, puurunkoinen talo Talo Kinnula, Rakennus on oululaisten suunnittelijoiden Reino Arvola ja arkkitehti Seppo Kanniainen käsialaa ja rakennettu Rakennus tuli asunnoksi poliisikonstaapeli Uuno Kinnulalle Talo Nousiainen, Ylivieskalainen insinööri Veikko Sorvisto on suunnitellut tämän asuinrakennuksen jo vuonna Rakennus rakennettiin vuonna18 Ktj.-kartta. Terveystien kiinteistöt. Ylivieskassa, , Pekka Taskinen Käytetyt lähteet: Kiinteistötietojärjestelmä. Internet-palvelu. Maanmittauslaitos Ylivieskan kaupungin rakennusvalvonnan arkisto. Asukkaiden / kiinteistön omistajien haastattelut maastokäynnin yhteydessä LIITEKARTAT: Ajantasa-asemakaavaote Rahkolan alueelta. Alue rajattu punaisella. Ajantasa-asemakaavaote Terveystien alueelta. Alue rajattu punaisella. 18 Samankaltaiset tiedostot
SOANLAHDENKADUN YMPÄRISTÖN ALUE- JA RAKENNUSINVENTOINTI Osa B: Inventoidut rakennukset Pekka Piiparinen 2014 Arkkitehtitoimisto Torikka & Karttunen 2 SISÄLTÖ JOHDANTO 3 INVENTOIDUT RAKENNUKSET 5 Pielisensuunkatu Lisätiedot RAHKORANNAN ALUEEN RAKENNUSINVENTOINTI 2006
RAHKORANNAN ALUEEN RAKENNUSINVENTOINTI 2006 YLIVIESKAN KAUPUNKI Kuvassa Kohde 2: Rahkolan talo lännestä päin kuvattuna. Pekka Taskinen kaupunginarkkitehti Ylivieskan kaupunki JOHDANTO Asemakaavoitus vuoroon Lisätiedot Lohjan rakennetun. inventointiluettelo
Lohjan rakennetun ympäristön inventointiluettelo Lohjan kaupunkisuunnittelukeskus ja Lohjan Museo 2007 Lohjan rakennetun ympäristön inventointiluettelo Inventointityö Katariina Ockenström 2002 Valokuvat Lisätiedot Tampereen sosiaalivirastotalon, ent. Suomen Trikoon sukkatehtaan rakennushistoriallinen selvitys, Kaakinmaa 837-106-93-38
Sukkatehdas vuonna 1951, lähde Raevuori S ATA M A K A D U N S U K K AT E H D A S Tampereen sosiaalivirastotalon, ent. Suomen Trikoon sukkatehtaan rakennushistoriallinen selvitys, Kaakinmaa 837-106-93-38 Lisätiedot POHJOLANKATU 25 Rakennusinventointi
POHJOLANKATU 25 Rakennusinventointi Pirkanmaan maakuntamuseo Kulttuuriympäristöyksikkö Anna Lyyra Seppänen 2006 Sisältö JOHDANTO 1 RAKENNUSHISTORIAA 1 2 RAKENNETUN YMPÄRISTÖN OMINAISPIIRTEET 3 2.1 Suhde Lisätiedot LAHDEN HENNALAN VARUSKUNTA-ALUE SELVITYS HENNALAN KASARMIN RAKENNUSKULTTUURISTA TMI LAURI PUTKONEN LUONNOS 4.12.2012 TILAAJA SENAATTI-KIINTEISTÖT
LAHDEN HENNALAN VARUSKUNTA-ALUE SELVITYS HENNALAN KASARMIN RAKENNUSKULTTUURISTA TMI LAURI PUTKONEN LUONNOS 4.12.2012 TILAAJA SENAATTI-KIINTEISTÖT Hennalan varuskunta vuoden 1931 topografikartassa. LAHDEN Lisätiedot TÖRRÖNKANGAS PUDASJÄRVI. Sepänkatu 9 A 7, 90100 OULU puh. 08-883030
TÖRRÖNKANGAS PUDASJÄRVI Kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten inventointi PUDASJÄRVI Sepänkatu 9 A 7, 90100 OULU puh. 08-883030 2 Esipuhe Törrönkankaan kulttuurihistoriallisesti arvokkaat rakennukset Lisätiedot tai detaljia. Paikalla tekeminen mahdollisti myös
Työnkulma Rupla, Kuopio RAKENNUSHISTORIALLINEN SELVITYS 2 1. Saatteeksi Työnkulma eli ns. Rupla on Skdl:n ja SKP:n yhdistysten rakennuttama työväentalo, joka on valmistunut 1957. Se toimi järjestöjen juhla-, Lisätiedot IIN VANHAN HAMINAN KORJAUSOHJEISTO
IIN VANHAN HAMINAN KORJAUSOHJEISTO Iin kunta Arkkitehtitoimisto Ajantaju 2011 1 IIN VANHAN HAMINAN KORJAUSOHJEISTO Sisältö IIN VANHAN HAMINAN KORJAUSOHJEISTO... 1 Iin kunta... 1 Arkkitehtitoimisto Ajantaju... Lisätiedot YRJÖ LINDEGRENIN SUUNNITTELEMAN KITISENRANNAN KOULUN RESTAUROINTI- JA UUDELLEENKÄYTTÖSUUNNITELMA
YRJÖ LINDEGRENIN SUUNNITTELEMAN KITISENRANNAN KOULUN RESTAUROINTI- JA UUDELLEENKÄYTTÖSUUNNITELMA Oulun Yliopiston arkkitehtuurin osasto Diplomityö Riikka Koivula Oulussa 19.9.2012 Valvoja: Anna-Maija Ylimaula Lisätiedot KUN HELSINKIIN RAKENNETTIN CITY
Lepola Rehtorin talo Inventointi 31.8.2012 Lepola / Rehtorin talo Inventointi 21.8. 2012 Arkkitehtitoimisto ark-byroo 1 Tilaaja Järvenpään kaupunki, kaavoitus ja mittaus Ohjausryhmä Ilkka Holmila, Järvenpään Lisätiedot MÄNTTÄ-VILPPULAN KAUPUNKI
MÄNTTÄ-VILPPULAN KAUPUNKI ASEMAKAAVAN MUUTOS: VILPPULAN KORTTELIN 18/OSA KAAVASELOSTUS 17.11.2014 (tark. 14.1.2015) SISÄLLYS 2/12 1 Tiivistelmä... 3 1.1 Kaava-alue... 3 1.2 Hankkeelle asetetut tavoitteet... Lisätiedot KOTKANIEMI. Maisema-, rakennushistoria- ja tilaselvitys. arkkitehtuuri- ja muotoilutoimisto talli oy Vilhelm Helander, Juha Leiviskä, arkkitehdit SAFA
KOTKANIEMI Maisema-, rakennushistoria- ja tilaselvitys arkkitehtuuri- ja muotoilutoimisto talli oy Vilhelm Helander, Juha Leiviskä, arkkitehdit SAFA 9.3.2012 1 2 TIIVISTELMÄ Tässä selvityksessä on yhdistetty Lisätiedot Vanha maatalousrakennus. käytössä SOILI MIEKKALA ANNA-MAIJA KIRKKARI TYÖTEHOSEURA MAATALOUS. Työtehoseuran raportteja ja oppaita 25 HELSINKI 2006
Vanha maatalousrakennus uudessa käytössä TYÖTEHOSEURA SOILI MIEKKALA ANNA-MAIJA KIRKKARI Työtehoseuran raportteja ja oppaita 25 HELSINKI 2006 MAATALOUS Vanha maatalousrakennus uudessa käytössä. Soili Miekkala Lisätiedot ENNEN, NYT, - ENTÄ TULEVAISUUS? HÄMEENLINNAN VANHAN PANIMON TONTIN JA RAKENNUSTEN UUDELLEENKÄYTTÖTUTKIELMA DIPLOMITYÖ PIIA VIITANEN
ENNEN, NYT, - ENTÄ TULEVAISUUS? HÄMEENLINNAN VANHAN PANIMON TONTIN JA RAKENNUSTEN UUDELLEENKÄYTTÖTUTKIELMA DIPLOMITYÖ PIIA VIITANEN Tarkastaja: Professori Tore Tallqvist 26.5.2010 II DIPLOMITYÖTIIVISTELMÄ Lisätiedot VIHTI, KIRKONKYLÄ KIRKONMÄEN, PAPPILANPELLON JA ALHON- MÄEN TAAJAMANOSIEN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS
VIHTI, KIRKONKYLÄ KIRKONMÄEN, PAPPILANPELLON JA ALHON- MÄEN TAAJAMANOSIEN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS ASEMAKAAVAMUUTOS KOSKEE VIHDIN KIRKONKYLÄN TAAJAMAN KIRKON- MÄEN KORTTELEITA 1, 3, 4 JA 68, PUISTO-, Lisätiedot 10. kaupunginosa. Porilaisen tyyppitaloalueen pihapiirejä kesällä 2006 Iida Kalakoski
10. kaupunginosa Porilaisen tyyppitaloalueen pihapiirejä kesällä 2006 Iida Kalakoski Porin kaupunki, kaavoitusosasto Porin kaupungin suunnittelusarja C-61/2006 ISBN 952-5414-49-3 ISSN 0358-576X Porin 10. Lisätiedot lähiön uudet kasvot - lisä- ja täydennysrakentamissunnitelma porvoon gammelbackaan
lähiön uudet kasvot - lisä- ja täydennysrakentamissunnitelma porvoon gammelbackaan diplomityö / oulun yliopisto / arkkitehtuurin osasto valvoja: yliopistonlehtori anu soikkeli ohjaaja: professori hennu Lisätiedot 3. YHTEENVETO, JOHTOPÄÄTÖKSET 31 3.0 KEITÄ TÄMÄ TYÖ PALVELEE 31 3.1 SUOSITUKSET JATKOTOIMENPITEILLE 31
BILLNÄSIN RUUKIN YDINOSAN KULTTUURIYMPÄRISTÖOHJELMA POHJAN KUNTA POHJAN RUUKKITEOLLISUUS OY UUDENMAAN LIITTO MA-ARKKITEHDIT ARKKITEHTITOIMISTO TIINA VALPOLA 31.12.2001 1 SISÄLTÖ ESIPUHE 3 0 JOHDANTO 4 Lisätiedot Mäntsälän kylien kotiseutupolut kartalla
Mäntsälän kylien kotiseutupolut kartalla ~ ~ 22 ~ ~ Sisällysluettelo 1 Mäntsälä Seuran esipuhe...4 Miten ja miksi?...5 Symbolien selitykset...5 Kirkonkylän polut: Kulttuurin kehto...6 Keskellä keskustaa...10 Lisätiedot Liite: Hämeen maakunnallisesti arvokkaat rakennusperintökohteet: kohdekuvaukset, Hattula.
Liite: Hämeen maakunnallisesti arvokkaat rakennusperintökohteet: kohdekuvaukset, Hattula. Lähde: Rakennettu Häme Maakunnallisesti arvokas rakennusperintö. Toimituskunta: Lauri Putkonen, Kirsi Kaunisharju Lisätiedot KESKUSTAN OSAYLEISKAAVA 26.5.2015
KANKAANPÄÄN KAUPUNKI KESKUSTAN OSAYLEISKAAVA 26.5.2015 Laatija Kankaanpään kaupunki ja Eriksson Arkkitehdit Oy Vireille tulo Kaupunginhallitus 3.3.2008 75 Luonnos Ympäristölautakunta 24.8.2010 66 Kaupunginhallitus Lisätiedot Asemakaavamuutos nro 002159 - Martinlaakso Erityis- ja vuokra-asumista nuorisotalon tontille
Työ nro 1657 4.3.2015 KAUPUNKIRAKENNEYKSIKKÖ, YHDYSKUNTASUUNNITTELU, KAAVOITUS V E H K A L A H D E N T I E 1 8 A s e m a k a a v a n m u u t o s K A A V A S E L O S T U S Kaavoitusohjelman työ nro 1657 Lisätiedot Mikkelin Kirkkopuisto kulttuuriympäristöselvitys 2.10.2014
kulttuuriympäristöselvitys 2.10.2014 Mikkelin kaupunki, kaupunkisuunnittelu 2014, Tuija Mustonen Sisällys Kuvaus... 3 Asemakaavahistoria... 4 Kirkkopuiston historiaa... 6 Vanha hautausmaa... 12 Kirkkopuisto Lisätiedot Koskelan sairaala-alue ympäristöineen. Selvitys kaavoitettavasta alueesta
Koskelan sairaala-alue ympäristöineen Selvitys kaavoitettavasta alueesta Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto Teksti: Annina Vainio Valokuvat: Annina Vainio (ellei toisin mainita) Arkistovalokuvat: Helsingin Lisätiedot LAPUAN KAUPUNKI 1. KESKUSTAN, 8. LIUHTARIN, 10. SIIRILÄN JA 11. KOSKIKYLÄN KAUPUNGINOSAT ASEMAKAAVAN MUUTOS JA LAAJENNUS RATAHANKE
LAPUAN KAUPUNKI 1. KESKUSTAN, 8. LIUHTARIN, 10. SIIRILÄN JA 11. KOSKIKYLÄN KAUPUNGINOSAT ASEMAKAAVAN MUUTOS JA LAAJENNUS RATAHANKE Asemakaavan muutos koskee kortteleita 136,143, 1006, osaa korttelista Lisätiedot KESKI-SUOMEN EMÄNTÄKOULU
R A K E N N U S H I S T O R I A L L I N E N S E L V I T Y S Leena Lindell Nina Äijälä Leena Lindell Nina Äijälä KESKI-SUOMEN EMÄNTÄKOULU KESKI-SUOMEN EMÄNTÄKOULU 2010 KESKI-SUOMEN MUSEO Kilpisenkatu 1C Lisätiedot www.kaleva.fi/koti Kaksi haapaa on tuotu vapaa-ajan asunnolta portaikkoon. Ruokapöydän Domus-tuolit on kunnostettu kuin uusiksi.