3 METSIEN HOITO. Metsänuudistaminen - PDF Free Download
3 METSIEN HOITO. Metsänuudistaminen
Download "3 METSIEN HOITO. Metsänuudistaminen"
Elli Aho
1 3 METSIEN HOITO Vuonna 2006 keskeiset metsänhoitotöiden määrät pysyivät edellisvuoden tasolla. Metsiä uudistettiin yhteensä hehtaaria; hehtaaria viljellen ja hehtaaria luontaisesti. Viljelyalasta kolme neljännestä istutettiin ja neljännes kylvettiin. Taimikonhoidon ja nuoren metsän kunnostuksen pinta-ala, hehtaaria, oli edellisvuoden suuruinen. Vanhojen ojitusalueiden kunnostus kasvoi edellisvuodesta 4 prosenttia hehtaariin. Vanhoja metsäteitä perusparannettiin kilometriä, mikä oli 14 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna. Vuoden 2006 hakkuiden kokonaispinta-ala oli hehtaaria, josta kasvatushakkuita oli 71 ja uudistushakkuita 28 prosenttia. Hakkuuala nousi edellisvuodesta viidenneksen ja oli 15 prosenttia edeltävän kymmenvuotiskauden keskiarvoa suurempi. Ensiharvennusten pinta-ala hehtaaria kasvoi edellisvuodesta 14 prosenttia. Ensiharvennusalan lisäyksestä huolimatta Kansallisen metsäohjelman (KMO 2010) vuotuisesta tavoitteesta hehtaarista täyttyi vasta 76 prosenttia. Metsänhoito- ja perusparannustöihin käytettiin 235 miljoonaa euroa vuonna Nimelliskustannuksina summa oli 13 miljoonaa euroa enemmän kuin vuotta aiemmin (+ 6%). Yksityismetsien osuus kustannuksista oli 76, valtion 14 ja metsäteollisuuden 10 prosenttia. Eniten rahaa, 93 miljoonaa euroa, käytettiin metsänuudistamiseen eli uudistusalan valmistamiseen ja metsänviljelyyn. Taimikonhoitoon ja nuoren metsän kunnostukseen kului lähes 74 miljoonaa euroa, josta valtion tukea oli lähes 24 miljoonaa euroa. Kaikkiaan metsätalouden rahoituslain mukaista tukea puuntuotannon kestävyyden turvaamiseen käytettiin 61 miljoonaa euroa. Metsänuudistaminen Vuoden 2005 alhainen avohakkuuala ei heijastunut metsänviljelyalaan laskevasti, vaan vuoden 2006 viljelyala, hehtaaria oli 2000-luvun keskimääräistä tasoa. Istutusala oli hehtaaria, josta 69 prosenttia istutettiin kuusella, 27 prosenttia männyllä sekä 4 prosenttia koivulla ja muilla puulajeilla. Koneellinen metsänistutus on yleistynyt hiljalleen luvulta alkaen. Taimia on istutettu koneilla pääasiassa metsäteollisuusyritysten omissa metsissä tai niiden hoitamissa yksityismetsissä. Vuonna 2006 tietoa koneistutusaloista saatiin vain suurilta metsäteollisuusyrityksiltä ja Metsähallitukselta, jotka istuttivat koneellisesti noin hehtaaria. Kylvöala, hehtaaria, oli 2000-luvun alhaisin. Kylvöihin käytettiin kilogrammaa siemeniä. Koko maassa siemeniä kylvettiin keskimäärin 300 grammaa hehtaarille. Metsänuudistamisalan pieneneminen 2000-luvulla hehtaarista hehtaariin on lähinnä seurausta siemen- ja suojuspuiden hakkuiden eli luontaisen uudistamisen vähentymisestä. Kun 1990-luvulla keskimäärin ja vielä vuonna 2000 metsää uudistettiin luontaisesti hehtaaria, oli määrä vain hehtaaria vuonna Uudistamisesta ja istutuksen puulajisuhteista maan eri osissa vuonna 2006 on kerrottu yksityiskohtaisemmin tietotaulussa. Taimitarhoilta toimitettiin metsänistutuksiin 168 miljoonaa tainta, mikä oli 4 miljoonaa tainta edellisvuotista enemmän. Kuusen osuus tuotetuista taimista kasvoi 69 prosenttiin, kun kuusen taimien toimitukset lisääntyivät 13 miljoonalla ja männyn taimien vähenivät 8 miljoonalla. Kotimaisen tuotannon lisäksi taimia tuotiin istutuksiin muista EU-maista, lähinnä Ruotsista; tuontimäärien arvioidaan pysyneen edellisvuosien tasossa noin 10 miljoonana taimena. Aikasarja vuosilta taimien tuonnista ja viennistä löytyy vuoden 2006 Metsätilastollisesta vuosikirjasta. Metsätilastollinen vuosikirja
2 3 Silviculture Metsänuudistaminen eri osissa maata vuonna 2006 Koko maan hehtaarin uudistamisalasta 61 prosenttia istutettiin, 21 prosenttia kylvettiin ja 18 prosenttia uudistettiin luontaisesti (kuva 1). Metsää uudistettiin istuttamalla kaikkiaan hehtaaria. Pohjois-Savon metsäkeskuksen alueella peräti 87 prosenttia uudistamisalasta istutettiin, ja istutusala ylsi lähes hehtaariin. Noin kolme neljännestä koko alasta uudistettiin istuttamalla myös Häme-Uusimaan ja Keski-Suomen metsäkeskusten alueella. Lapissa istutettiin hehtaaria, mutta istutuksen osuus jäi vain 43 prosenttiin koko uudistamisalasta. Kainuussa istutuksen osuus oli pienin eli 38 prosenttia uudistusalasta. Koko maan kylvöalasta, hehtaarista, 60 prosenttia sijaitsi Pohjois-Karjalan, Kainuun, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin metsäkeskusten alueella. Suhteellisesti eniten kylvettiin Kainuussa, missä menetelmää käytettiin 42 prosentille uudistusaloista. Kylvön osuus uudistamisesta oli lähes samansuuruinen myös Etelä-Pohjanmaan metsäkeskuksen alueella. Molemmilla alueilla kylvettiin yli hehtaaria metsää. Etelä-Pohjanmaalla kylvöt tehtiin lähes kokonaan yksityismetsissä, kun Kainuun kylvöistä noin puolet tehtiin metsäteollisuuden ja valtion mailla. Koko maan luontaisen uudistamisen alasta, hehtaarista, noin puolet sijaitsi Pohjois-Karjalan, Kainuun, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin metsäkeskusten alueella. Lapissa siemen- ja suojuspuuhakkuiden ala ylitti hehtaaria, mikä muodosti noin kolmanneksen koko Lapin uudistamisalasta. Lounais-Suomen, Kaakkois-Suomen ja Pirkanmaan metsäkeskusten alueilla viidennes kohteista uudistettiin luontaisesti. Vähiten siemen- ja suojuspuuhakkuita tehtiin Pohjois-Savossa ja Etelä-Pohjanmaalla, joissa luontaisen uudistamisen osuudet jäivät vain 6 ja 8 prosenttiin. Metsäkeskus Lappi Pohjois-Pohjanmaa Kainuu Pohjois-Karjala Koko maa Pohjois-Savo Keski-Suomi 18 % Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Pirkanmaa 21 % 61 % Kaakkois-Suomi Häme-Uusimaa Lounais-Suomi Rannikko Istutus Kylvö Ahvenanmaa Luontainen uudistaminen Uudistamisala, 1000 hehtaaria Kuva 1. Metsänuudistaminen metsäkeskuksittain vuonna 2006 Koko maa Metsäkeskus Lappi Pohjois-Pohjanmaa Kainuu Pohjois-Karjala Pohjois-Savo Keski-Suomi Etelä-Pohjanmaa Etelä-Savo Pirkanmaa Kaakkois-Suomi Häme-Uusimaa Lounais-Suomi Rannikko Ahvenanmaa Osuus istutusalasta, % Kuusi Mänty Koivu Muut puulajit Kuva 2. Eri puulajien osuus istutusalasta metsäkeskuksittain vuonna 2006 Uudistamisen puulajit Kylvöistä 98 prosenttia tehtiin männyn siemenellä. Häme-Uusimaalla koivua kylvettiin 10 prosentille alueen kylvöalasta ja Kaakkois-Suomessa kuusen osuus kylvöistä oli 5 prosenttia. Koko maan hehtaarin istutusalasta hehtaaria istutettiin kuusella, hehtaaria männyllä, hehtaaria koivulla, 500 hehtaaria muilla kotimaisilla puulajeilla ja 100 hehtaaria ulkomaisilla puulajeilla. Kun koko maan istutusalasta 69 prosenttia uudistettiin kuusella, nousi kuusen osuus 92 prosenttiin Pohjois-Savossa (kuva 2). Lähde: Metsätilastotiedote 872/ 2007 Teksti: Marja-Liisa Juntunen 104 Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
3 3 Metsien hoito Metsäpuiden siemeniä on kerätty vuosina yhteensä runsaat kilogrammaa. Siemenviljelyssiemenen osuus tästä määrästä on 26 prosenttia. Lähes 90 prosenttia siemenkeräysmäärästä on mäntyä. Syksyllä 2002 ja 2004 tuleentui hyvä männyn siemensato lähes koko Suomeen, jolloin erityisesti Pohjois-Suomen siemenvarastoihin saatiin pitkään kaivattua täydennystä. Molemmista sadoista kerättiin yli kiloa männyn siementä. Alustavasti testattu -luokkaan kuuluvaa männyn siemenviljelysiementä on kerätty vuosittain keskimäärin kiloa. Kuusen viljelyssä on viime vuosina kärsitty siemenpulasta. Erityisesti pulaa on hyvälaatuisesta siemenviljelyssiemenestä, jota saatiin talvella kerättyä merkittäviä määriä eli kiloa. Kuusen siemenhuolto on turvattu järjestämällä metsikkökeräyksiä. Kuluneella viisivuotisjaksolla kuusen siementä saatiin talteen kohtuullisessa määrin ainoastaan vuosien 2004 ja 2006 sadoista, joista kerättiin siemenlähde tunnettu -luokkaan kuuluvaa siementä yhteensä runsaat kiloa. Metsä- ja taimitarhakylvöihin on vuosittain käytetty keskimäärin kilogrammaa siemeniä luvulla. Taimitarhakylvöihin määrästä on käytetty 15 prosenttia eli kiloa. Lisääntynyt kuusen taimien tuotanto nosti kuusen siemenen käytön kiloon vuonna Jalostetun siemenen puutteesta johtuen kuusen kylvöistä vain 32 prosenttia tehtiin siemenviljelyksiltä peräisin olevalla siemenillä, kun osuus oli vielä 2000-luvun alkuvuosina 80 prosenttia. Metsänkäyttöilmoitusten perusteella vuoden 2006 hakkuiden pinta-ala oli hehtaaria. Ala kasvoi edellisvuodesta viidenneksen ja oli suurin sitten vuoden Osan hakkuiden kasvusta selittää vuoden 2005 alhaiset hakkuut, joihin osaltaan vaikutti paperiteollisuuden työkiista. Uudistushakkuuala kasvoi edellisestä vuodesta 16 prosenttia hehtaariin. Avohakkuuala, hehtaaria, oli lähellä vuosien keskiarvoa. Ala on kuitenkin vaihdellut vuosittain hehtaarista hehtaariin. Metsänviljelyala on keskimäärin ollut hehtaaria vuosina Ala on vaihdellut hehtaarista hehtaariin, joten avohakkuualojen vaihtelut ovat heijastuneet heikosti metsänviljelyalaan. Keskimääräisillä arvoilla laskettuna 15 prosenttia avohakkuualasta olisi jäänyt vuosittain viljelemättä. Metsän kasvatus Vuonna 2006 taimikoita hoidettiin ja nuoria metsiä kunnostettiin hehtaaria. Vuosina yksityismetsien taimikoita on raivattu keskimäärin hehtaaria ja nuoria metsiä kunnostettu hehtaaria. Vuoden 2006 yksityismetsien taimikonhoidon hehtaarin ala oli suurin koko 2000-luvulla, mutta nuoren metsän kunnostusmäärä hehtaaria jäi pienimmäksi. Taimikonhoitotyöt ovat siis lähteneet kasvuun, mitä kehitystä tuleva laki kestävän metsätalouden rahoituksesta (544/2007) myös jatkossa tukee. Taimikonhoidossa saavutettiin kuitenkin vain 60 prosenttia alueellisten metsäohjelmien vuositavoitteesta. Lisäksi valtakunnan metsien 10. inventoinnin (VMI10) tulosten mukaan taimikonhoidon metsänhoidollinen enimmäistarve on jopa kolmanneksen asetettua tavoitetta korkeampi. Metsänparannustyöt Vuonna 2006 metsiä lannoitettiin hehtaaria. Lannoituksista 90 prosenttia tehtiin yksityismetsissä. Terveyslannoitusten ala on yksityismetsissä vaihdellut hehtaarista hehtaariin 2000-luvulla. Kasvatuslannoitusten ala on ollut hehtaaria. Vuonna 2006 yksityismetsien kasvatuslannoitusten ala kasvoi hehtaariin, mikä oli hehtaaria terveyslannoitusten alaa suurempi. Metsäteollisuusyritykset ja valtio ovat tehneet metsissään pääasiassa kasvatuslannoituksia. Vuotuiseksi kunnostusojitustavoitteeksi (KMO 2010) on asetettu hehtaaria eli noin kaksi prosenttia ojitettujen soiden kokonaisalasta. Tavoitteeseen ei ole päästy; 2000-luvulla ojien kunnostusala on jäänyt keskimäärin hehtaariin. Vuonna 2006 ojia kunnostettiin hehtaarin alalla ja yli 80 prosenttia kunnostuksista tehtiin yksityismetsissä. Vanhojen metsäteiden perusparannustavoitteeksi on asetettu lähes kaksi prosenttia niiden kokonaismäärästä. Tavoiteltu kilometriä ylitettiin 77 kilometrillä vuonna 2006, ja kahtena edellisenä vuonna määrät ovat ylittäneet kilometriä. Vuonna 2000 määrä oli vielä kilometriä. Uusia metsäteitä rakennettiin 793 kilometriä, josta määrästä yli puolet tehtiin yksityismetsiin. Uusien teiden rakentaminen on vähentynyt koko 2000-luvun ajan, mutta vuotuinen määrä on vielä tavoitetta suurempi. Metsätilastollinen vuosikirja
4 3 Silviculture Kustannukset Metsänhoito- ja perusparannustöistä aiheutui 235 miljoonan euron kustannukset vuonna Vaikka summa olikin nimelliskustannuksina 6 prosenttia edellisvuotta enemmän, kasvoi se tukkuhintaindeksillä deflatoituina reaalikustannuksina vain yhden prosentin (2 milj. ). Yksityismetsissä käytettiin metsänhoito- ja metsänparannustöihin 179 miljoonaa euroa. Metsänomistajat investoivat itse näihin töihin 126 miljoonaa euroa ja saivat lisäksi valtion tukea 53 miljoonaa euroa (30 %). Metsäteollisuusyritykset ja valtio käyttivät metsänhoito- ja metsänparannustöihinsä 23 ja 33 miljoonaa euroa. Kaikkien metsänomistajien investoinnit ilman valtion tukea vastasivat 11 prosenttia metsistä saaduista bruttokantorahatuloista (1 702 milj. ). Metsänuudistamiseen (uudistusalan valmistamiseen ja viljelyyn) kului kaksi viidesosaa metsänhoito- ja perusparannustöiden kokonaiskustannusten rahoituksesta eli 93 miljoonaa euroa. Viljelyyn summasta käytettiin 58 miljoonaa euroa. Taimikonhoito ja nuoren metsän kunnostus nielivät kokonaiskustannuksista kolmanneksen (74 milj. ). Yksityismetsien omistajat käyttivät näihin työlajeihin 31 miljoonaa euroa ja valtio tuki näitä töitä 24 miljoonalla eurolla. Lähes viidennes (40 milj. ) kuluista kohdistui metsäteiden rakentamiseen, perusparannukseen ja kunnossapitoon. Summa kasvoi 7 miljoonaa euroa edellisvuodesta, varsinkin valtion organisaatioiden lisäpanostus oli huomattava, 7,5 miljoonasta eurosta 10,5 miljoonaan euroon. Vuonna 2006 kestävän metsätalouden rahoituslain mukaista tukea käytettiin puuntuotannon kestävyyden turvaamiseen tähtääviin töihin 61 miljoonaa euroa. Metsänhoito- ja metsänparannustöihin summasta käytettiin lähes 53, energiapuun korjuuseen ja haketukseen 6 ja juurikäävän torjuntaan 3 miljoonaa euroa. Lisäksi metsäluonnon hoitoa edistettiin lähes 7 miljoonalla eurolla. Kansallinen metsäohjelma ja alueelliset metsäohjelmat Kansallinen metsäohjelma 2010 (KMO) hyväksyttiin valtioneuvostossa vuonna Ohjelman tavoitteena on, että vuoteen 2010 mennessä metsäteollisuuden kotimaisen ainespuun vuotuista käyttöä lisätään 5 10 miljoonalla kuutiometrillä miljoonaan kuutiometriin. Ainespuun hakkuukertymän nostaminen edellyttää metsäohjelman mukaan metsänhoidon ja metsänparannuksen kokonaisinvestointien nostamista 250 miljoonan euroon vuodessa. Kansallisen metsäohjelma tarkistus aloitettiin syksyllä Tarkistettu KMO 2015 on tarkoitus hyväksyä valtioneuvostossa loppuvuodesta Alueelliset metsäohjelmat kokoavat yhteen alueensa metsiin liittyvät tiedot ja kehittämistarpeet, muun muassa metsien kestävän hoidon ja käytön sekä metsätalouden kehittämisen yleiset tavoitteet. Ne toimivat pohjana Kansallisen metsäohjelman tarkistamisessa. Alueelliset metsäohjelmat tarkistettiin vuoden 2005 aikana ajanjaksolle Oheisessa asetelmassa esitetään näiden ohjelmien puuntuotannon tavoitteet koko metsätalouden maalla ja toteutuneet työmäärät vuonna Työlaji Tavoite/ Toteutunut vuosi vuonna 2006 Metsänviljely ha ha Taimikonhoito ha ha Kasvatushakkuut ha ha Uudistushakkuut ha ha Kunnostusojitus/ ha ha ojitusalueiden hoito Metsäteiden rakentaminen 636 km 793 km Metsäteiden perusparannus km km Lähde: Weckroth, T Alueelliset metsäohjelmat MMM:n julkaisuja 4/2006 Metsien käyttöä ohjaavia säädöksiä ja ohjeita Metsien hoitoa ja käyttöä ohjaavat säädökset luovat puitteet metsätaloudelle. Metsälaki (1093/1996) määrää metsänhoidon vähimmäistason ja lain tavoitteena on edistää metsien taloudellisesti, ekologisesti ja sosiaalisesti kestävää käyttöä siten, että metsät antavat kestävästi hyvän tuoton samalla, kun niiden biologinen monimuotoisuus säilytetään. Laki asettaa metsänomistajalle velvoitteen, jonka mukaan uudistamishakkuun jälkeen alueelle on saatava kohtuullisessa ajassa taloudellisesti kasvatuskelpoinen taimikko. Tärkeäksi katsottuja metsänhoito- ja perusparannustöitä tuetaan yksityismetsissä valtion varoilla. Tukien perusteet on säädetty kestävän metsätalouden rahoituslaissa (1094/1996). Vuonna 2006 rahoitusta myönnettiin seuraaviin kohteisiin: metsänuudistami- 106 Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
5 3 Metsien hoito nen ja metsittäminen, kulotus, nuoren metsän hoito (taimikonhoito, nuoren metsän kunnostus ja pystykarsinta), energiapuun korjuu ja haketus, metsän terveyslannoitus, kunnostusojitus, metsäteiden rakentaminen ja perusparannus sekä juurikäävän torjunta. Kestävän metsätalouden rahoituslain perusteella yksityismetsänomistaja voi saada valtion rahoitusta myös metsien biologisen monimuotoisuuden ylläpitämiseen ja metsäluonnon hoitoon. Uusimmat Metsätalouden kehittämiskeskus Tapion laatimat Hyvän metsänhoidon suositukset tulivat voimaan Uudet suositukset kiinnittävät entistä paremmin huomiota metsätalouden toimintaympäristön muutoksiin ja niistä johtuviin metsätalouden kehittämistarpeisiin. Myös toimintavaihtoehtoja on aikaisempaa enemmän. Suomen metsäsertifiointijärjestelmä asettaa metsälakia yksityiskohtaisempia vaatimuksia metsien hoidolle ja käytölle. FFCS (Finnish Forest Certification System) -metsäsertifiointijärjestelmään kuuluu Suomessa metsänomistajaa ja 22 miljoonaa metsähehtaaria eli 95 prosenttia Suomen metsäpintaalasta. Metsänhoito- ja perusparannustöiden tilastointi Tässä luvussa esitettävät tiedot perustuvat pääosin Metlan vuosittain laatimaan metsänhoito- ja perusparannustyötilastoon, jossa esitetään kyseisten töiden työmäärät yksikkö- ja kokonaiskustannuksineen, valtion tuki yksityismetsien metsänhoitoon ja hakkuupinta-alat. Tiedot esitetään työlajeittain, omistajaryhmittäin ja metsäkeskuksittain. Tilasto perustuu kaikilta metsänomistajaryhmiltä kerättyyn kokonaisaineistoon. Tilaston perusaineiston tuottaa usea metsätalouden organisaatio. Työlajien yksityiskohtaiset määritelmät löytyvät Metinfo metsätietopalvelusta Metsien hoito -luvun metsänomistajaluokitus on seuraava: Yksityiset ym. = varsinaiset yksityismetsänomistajat, yhteismetsät, kunnat, seurakunnat ja säätiöt ym. yhteisöt Metsäteollisuus = metsää omistavat metsäteollisuusyritykset, tiedot kerätään A. Ahlström Oy:ltä, Metsämannut Oy:ltä, Tornator Oy:ltä ja UPM Metsältä. Valtio = Metsähallitus, Metsäntutkimuslaitos sekä opetusmetsiä käyttävät oppilaitokset Metsien hoito luvun metsänomistajien ryhmitys poikkeaa luvun 1 (Metsävarat) luokituksesta. Luvussa 1 muihin metsäomistajiin on luokiteltu yhteismetsät, kunnat, seurakunnat jne., jotka tässä luvussa kuuluvat yksityisiin metsänomistajiin. Yksikkökustannukset sisältävät kunkin työlajin tarkasteluvuoden aikaiset työ-, suunnittelu- ja työnjohdon palkat lakisääteisine sosiaalikuluineen ja työhön liittyvine lisineen sekä tarvike- (taimet, lannoitteet, torjunta-aineet, polttoaineet yms.), kone- ja kalustokustannukset. Myös työlajiin liittyvät työsuojeluvaruste- ja työmaakuljetuskulut sekä sääpäivä-, koulutuspäivä-, sairaspäivä- ja pekkasvapaakustannukset sisältyvät yksikkökustannukseen. Yksikkökustannus lasketaan suoriteyksikköä kohti. Kustannukset eivät sisällä arvonlisäveroa. Muista työlajeista poiketen kunnostusojituksen sekä metsätien rakentamisen ja perusparannuksen suunnittelukustannuksia ei kuitenkaan sisällytetä työlajin yksikkökustannukseen. Näiden työlajien osalta ilmoitetaan tarkasteluvuoden aikana valmistuneiden hankkeiden keskimääräiset yksikkökustannukset koko hankkeen kestoajalta. Kokonaiskustannukset sisältävät samat kuluerät kuin yksikkökustannuksetkin. Kunnostusojituksen, metsätien rakentamisen ja metsätien perusparannuksen kokonaiskustannukset sisältävät tarkasteluvuoden aikaiset kustannukset, vaikka niiden yksikkökustannustiedot koskevatkin tarkasteluvuoden aikana valmistuneita hankkeita. Yksityismetsien suoritteissa perustiedon toimittajia ovat metsänhoitoyhdistykset ja metsäkeskukset. Metsänhoitoyhdistysten tiedot tulevat Metsäntutkimuslaitokselle metsänomistajien liittojen kautta ja metsäkeskusten tiedot Metsätalouden kehittämiskeskus Tapiolta. Yhdistysten tiedot sisältävät myös arvion yksityismetsissä tehdyistä ns. tietojärjestelmien ulkopuolista töistä. Arvio kattaa ne metsänomistajan omatoimiset tai metsäpalveluyrittäjillä teetetyt työt, joihin ei ole saatu valtiolta tukea. Metsäteollisuusyrityksiltä saadaan niiden yksityismetsissä tekemät työmäärät eli ns. palvelusopimustilojen suoritemäärät. Metsänhoitoyhdistykset ja metsäkeskukset toimittavat Metsäntutkimuslaitokselle myös yksityismetsissä tekemiensä töiden yksikkökustannustiedot, jotka perustuvat metsänomistajilta laskutettuihin kustannuksiin. Metsäntutkimuslaitos laskee niistä metsäkeskuksittain yksityismetsien eri työlajien keskimääräiset työmäärillä painotetut yksikkökustannukset. Kokonaiskustannukset lasketaan kertomalla työmäärät Metsätilastollinen vuosikirja
6 3 Silviculture yksikkökustannuksilla. Laskennassa oletetaan omatoimisten töiden yksikkökustannukset samansuuruisiksi kuin metsänhoitoyhdistyksillä ja metsäkeskuksilla teetettyjen töiden yksikkökustannukset. Metsäteollisuusyritykset ilmoittavat työlajeittain ja metsäkeskuksittain omien metsiensä suoritemäärät ja yksikkökustannukset. Metsäntutkimuslaitos laskee tiedoista metsäkeskuksittain metsäteollisuuden eri työlajien keskimääräiset työmäärillä painotetut yksikkökustannukset. Kokonaiskustannukset lasketaan kertomalla työmäärät yksikkökustannuksilla. Poikkeuksen muodostavat kunnostusojituksen sekä teiden rakentamisen, perusparannuksen ja kunnossapidon kustannukset, joina käytetään suoraan tiedontoimittajien ilmoittamia kokonaiskustannuksia. Valtion organisaatiot ilmoittavat työlajeittain ja metsäkeskuksittain omien metsiensä suoritemäärät. Valtion organisaatioista vain Metsähallitukselta pyydetään kustannustietoja. Vuodesta 2006 lähtien Metsähallitus toimittaa ne oman aluejakonsa pohjalta työlajeittain. Metsähallituksen suuralueet kattavat useamman metsäkeskuksen alueen, joten metsäkeskuksen kustannuslaskennassa käytetään sen suuralueen yksikkökustannuksia, jolla suurin osa siitä sijaitsee. Toisin sanoen valtion kustannuslaskennan pohjana olevat yksikkökustannustiedot ovat samoja useamman metsäkeskuksen alueella. Kokonaiskustannukset lasketaan kertomalla työmäärät yksikkökustannuksilla. Aikasarjoja tarkasteltaessa on hyvä huomata, että tietojen keruussa on tehty usein muutoksia, joista kerrotaan taulukoiden yhteydessä. Viimeisin suuri muutos tietojen keruussa tehtiin vuonna Tiedonkeruuta ja siinä tapahtuneita muutoksia on kuvattu tarkemmin laatuselosteessa, jonka voi tulostaa Metinfo -metsätietopalvelusta, Kirjallisuus Literature Bruttokantorahatulot metsäkeskuksittain Metsätilastotiedote 861. Metsäntutkimuslaitos, metsätilastollinen tietopalvelu. 14 s. Hytönen, L. ja Kotisaari, A. (toim.) Kansallinen metsäohjelma 2010, seurantaraportti Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 5/ s. Hyvän metsänhoidon suositukset Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, julkaisusarja 22/ s. Metsänhoito- ja perusparannustyöt Metsätilastotiedote 872. Metsäntutkimuslaitos, metsätilastollinen tietopalvelu. 37 s. Kaivola, A Metsäsertifioinnin vaatimukset tarkistettavina. Työtehoseuran metsätiedote 11/ s. Kansallinen metsäohjelma Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 2/ s. Kokkonen, M. ja Hytönen, L. (toim.) Metsäsektorin tulevaisuuskatsaus - Metsäneuvoston linjaukset metsäsektorin painopisteiksi ja tavoitteiksi. Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 11/ s. Laki kestävän metsätalouden rahoituksesta /1094 Laki metsänviljelyaineiston kaupasta /241 Metsälaki /1093 Parviainen, J., Västilä, S. ja Suominen, S. (toim.) Suomen metsät Kestävän metsätalouden kriteereihin ja indikaattoreihin perustuen. Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 7/ s. Suomen metsätalouden tila Kestävän metsätalouden kriteerit ja indikaattorit. Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 5/ s. + liitteet. Tapion vuositilastot Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio. 56 s. Uotila, E Puoli vuosisataa tientekoa metsänparannusvaroilla. Metsätieteen aikakauskirja 2/2003: Weckroth, T Alueelliset metsäohjelmat Yhteenveto metsäkeskusten metsäohjelmista. Maa- ja metsätalousministeriön julkaisuja 4/ s. + liitteet 19 s. Muut tietolähteet Other sources of information FFCS Metsäsertifiointi Suomessa, ww.ffcs-finland.org/suo/index.htm Elintarviketurvallisuusvirasto, kasvinsuojeluyksikkö, Maa- ja metsätalousministeriö, metsäosasto, Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
7 3 Metsien hoito ha Yhteensä Total Istutus Planting Luontainen uudistaminen Natural regeneration Kylvö Seeding Luontaisen uudistamisen ala on siemen- ja suojuspuuhakkuiden ala. Area of natural regeneration is the area of the seed tree and shelterwood fellings. Kuva 3.1 Metsänuudistaminen Figure 3.1 Natural and artificial regeneration, ha Metsänviljely Artificial regeneration Avohakkuu Clear fellings Kuva 3.2 Metsänviljely- ja avohakkuupinta-alat Figure 3.2 Artificial regeneration and clear fellings, Metsätilastollinen vuosikirja
8 3 Silviculture milj. tainta mill. seedlings Yhteensä Total Mänty Pine Kuusi Spruce Koivu Birch Lähde: Elintarviketurvallisuusvirasto, kasvinsuojeluyksikkö Source: Finnish Food Safety Authority Kuva 3.3 Taimitarhoilta istutukseen toimitetut taimet Figure 3.3 Number of seedlings delivered for planting, % Mänty Pine Kuusi Spruce Rauduskoivu Silver birch Lähde: Elintarviketurvallisuusvirasto, kasvinsuojeluyksikkö Source: Finnish Food Safety Authority Kuva 3.4 Alustavasti testatun siemenen osuus taimitarhakylvöistä puulajeittain Figure 3.4 Proportion of qualified seed used in nurseries by main tree species, Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
9 3 Metsien hoito ha Yhteensä Total Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. Metsäteollisuus Forest industries Valtio State Kuva 3.5 Taimikonhoito ja nuoren metsän kunnostus Figure 3.5 Tending of seedling stands and improvement of young stands, ha Yhteensä Total Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. Metsäteollisuus Forest industries Valtio State Kuva 3.6 Metsänlannoitus Figure 3.6 Forest fertilisation, Metsätilastollinen vuosikirja
10 3 Silviculture ha Uudisojitus First-time ditching Kunnostusojitusala Ditch cleaning and supplementary ditching Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. Metsäteollisuus Forest industries Valtio State Vuosien kunnostusojitusalat ovat arvioituja. During the areas of ditch cleaning and supplementary ditching were estimated. Kuva 3.7 Metsäojitus Figure 3.7 Forest drainage, kilometriä kilometres Metsäteiden rakentaminen Construction of forest roads, total Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. Metsäteollisuus Forest industries Valtio State Metsäteiden perusparannus Basic improvement of forest roads Kuva 3.8 Metsäteiden rakentaminen ja perusparannus Figure 3.8 Construction and basic improvement of forest roads, Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
11 3 Metsien hoito ha Hakkuupinta-ala yhteensä Area treated with fellings, total Harvennushakkuu Thinnings Siemen- ja suojuspuuhakkuu Seed tree and shelterwood fellings Siemen- ja suojuspuiden poisto Removal of seed trees and shelterwood Avohakkuu Clear fellings Muut hakkuut Other fellings Muihin hakkuisiin sisältyvät oja- ja tielinjahakkuut, pellon raivaus jne. Other fellings include fellings done along ditch and road construction lines, fellings when clearing land for agriculture. Kuva 3.9 Hakkuupinta-alat Figure 3.9 Area treated with fellings, milj. vuoden 2006 rahana mill. in 2006 monetary value Kokonaiskustannukset Total costs Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. Metsäteollisuus Forest industries Valtio State Rahanarvot on muunnettu tukkuhintaindeksillä (kotimaiset tavarat). Monetary values are deflated using wholesale price index (domestic goods). Kuva 3.10 Metsänhoito- ja perusparannustöiden kokonaiskustannukset Figure 3.10 Total costs of silvicultural and forest-improvement works, Metsätilastollinen vuosikirja
12 3 Silviculture milj. vuoden 2006 rahana mill. in 2006 monetary value Kokonaiskustannukset Total costs Oma panos Own input Valtion tuet State grants Valtion lainat State loans Rahanarvot on muunnettu tukkuhintaindeksillä (kotimaiset tavarat). Monetary values are deflated using wholesale price index (domestic goods). 0 Valtion tuki energiapuun korjuulle ja haketukselle ei sisälly lukuihin. Juurikäävän torjuntatuki ei sisälly lukuihin vuodesta 2002 lähtien. State grants for energywood harvesting and chipping are not included. State grants for repelling root-rot disease are not included after Kuva 3.11 Yksityismetsien metsänhoito- ja perusparannustöiden rahoitus Figure 3.11 Financing of silvicultural and forest-improvement works in non-industrial, private forests, prosenttia kustannuksista per cent of costs Metsäteiden rakentaminen, perusparannus ja kunnossapito Construction, basic improvement and maintenance of forest roads Metsäojitus - Forest drainage Forest fertilisation Metsänlannoitus ja muut kustannukset and other costs Taimikonhoito, nuoren metsän kunnostus ja pystykarsinta Tending of seedling stands, improvement of young stands and pruning Metsänviljely Artificial regeneration Uudistusalojen valmistaminen Preparation of regeneration areas Kuva 3.12 Eri työlajien osuudet metsänhoito- ja perusparannustöiden kokonaiskustannuksista Figure 3.12 The proportions of different silvicultural and forest-improvement works in the total costs, Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
13 3 Metsien hoito 3.0 Metsänhoito- ja perusparannustyöt 2006 lyhyesti Silvicultural and forest-improvement works in brief, 2006 Työlaji Type of work Työmäärä Kokonais- Työmäärien muutos Kustannusten muutos Amount kustannukset vuodesta 2005 vuodesta 2005 Total costs Change in amounts, Change in total costs, 2006/ / ha % % Metsänhoito- ja perusparannustyöt Silvicultural and forest-improvement works Uudistusalan valmistaminen Preparation of regeneration areas Uudistusalan raivaus Clearing of regeneration areas Muokkaus Soil preparation Kulotus Prescribed burning Metsänviljely Artificial regeneration Kylvö Seeding Istutus Planting Täydennysviljely Supplementary seeding and planting Heinäntorjunta Grass suppression Taimikonhoito Tending of seedling stands Nuoren metsän kunnostus Improvement of young stands Pystykarsinta Pruning Metsänlannoitus Forest fertilisation Kunnostusojitus Ditch cleaning and supplementary ditching Metsäteiden rakentaminen ja perusparannus Construction and basic improvement of km (kustannuksissa lisäksi kunnossapito) forest roads (in total costs also maintenance) Hakkuupinta-ala Area treated with fellings Kasvatushakkuut Intermediate fellings Harvennushakkuut Thinnings Siemen- ja suojuspuiden poisto Removal of seed trees and shelterwood trees Uudistushakkuut Regeneration fellings Avohakkuut Clear fellings Siemen- ja suojuspuuhakkuut Seed tree and shelterwood fellings 27 2 Muut hakkuut Other fellings 10 9 Muita hakkuita ovat esimerkiksi tie- ja ojalinjahakkuut ja hakkuut pellon raivausta varten. Other fellings are for example fellings done along ditch and road construction lines and fellings when clearing land for agriculture. Metsätilastollinen vuosikirja
14 3 Silviculture 3.1 Metsänhoito- ja perusparannustöiden työmäärät 2006 Amounts of silvicultural and forest-improvement works, 2006 Työlaji Yksikkö Yksityiset ym. Metsäteollisuus Valtio Yhteensä Type of work Unit Non-industrial, private etc. Forest State Total josta valtion tukemia industries of which subsidised by state Uudistusalan valmistaminen Preparation of regeneration areas Uudistusalan raivaus Clearing of regeneration areas ha Muokkaus yhteensä Soil preparation, total " Laikutus Scarification " Äestys Harrowing " Mätästys Mounding " Säätöauraus Ploughing " Pellon muokkaus Ploughing of fields " Kulotus Prescribed burning " Metsänviljely Artificial regeneration Metsänviljely yhteensä Artificial regeneration, total ha Kylvö yhteensä Seeding, total " Männyn kylvö Seeding of pine " Kuusen kylvö Seeding of spruce " Koivun kylvö Seeding of birch " Kylvöstä konekylvöä Seeded by machine " Kylvöön käytetty siemen Amount of seed used in seeding kg Istutus yhteensä Planting, total ha Männyn istutus Planting of pine " Kuusen istutus Planting of spruce " Koivun istutus Planting of birch " Muiden kotimaisten puulajien istutus Planting of other domestic tree species " Ulkomaisten puulajien istutus Planting of foreign tree species " Istutukseen ja täydennysistutukseen käytetyt taimet kpl Number of seedlings used in planting and supplementary planting seedlings Pellonmetsitys (sisältyy myös kylvön tai istutuksen aloihin) ha Afforestation of arable land " Täydennysviljely (teholl. pinta-ala, ei koko metsikkökuvion) " Supplementary seeding and planting " Heinäntorjunta Grass suppression " Heinäntorjunnasta kemiallisesti Chemical grass suppression " Taimikonhoito Tending of seedling stands " Nuoren metsän kunnostus Improvement of young stands " Pystykarsinta Pruning " Metsänlannoitus Forest fertilisation " Terveyslannoitus Remedial fertilisation " Kasvatuslannoitus Fertilisation for growth " Kunnostusojitus Ditch cleaning and supplementary ditching " Metsäteiden rakentaminen ja perusparannus Construction and basic improvement of forest roads Metsäteiden rakentaminen Construction of forest roads km Metsäteiden perusparannus Basic improvement of forest roads km Muut työt Other works Kasvatushakkuiden ennakkoraivaus Initial clearings of intermediate felling areas ha Juurikäävän torjunta Repelling root-rot disease ha Energiapuun korjuu Energywood harvesting k-m³ solid m³ Energiapuun haketus Energywood chipping i-m³ loose m³ Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
15 3.2 Uudistusalan valmistaminen 2006 Preparation of regeneration areas, 2006 I = Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. II = Metsäteollisuus Forest industries III = Valtio State Metsätilastollinen vuosikirja Metsäkeskus Uudistusalan raivaus Muokkaus Forestry centre Clearing of regeneration areas Soil preparation Laikutus Äestys Mätästys Scarification Harrowing Mounding I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä Total Total Total Total hehtaaria hectares Koko maa Whole country 0 Ahvenanmaa Rannikko Lounais-Suomi Häme-Uusimaa Kaakkois-Suomi Pirkanmaa Etelä-Savo Etelä-Pohjanmaa Keski-Suomi Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Pohjois-Pohjanmaa Lappi Jatkuu Continues 3 Metsien hoito
16 118 Finnish Statistical Yearbook of Forestry Jatkoa Continuation I = Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. II = Metsäteollisuus Forest industries III = Valtio State Metsäkeskus Kulotus Forestry centre Prescribed burning Säätöauraus Pellon muokkaus Muokkaus yhteensä Ploughing Ploughing of fields Soil preparation, total I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä Total Total Total Total hehtaaria - hectares Koko maa Whole country 0 Ahvenanmaa Rannikko Lounais-Suomi Häme-Uusimaa Kaakkois-Suomi Pirkanmaa Etelä-Savo Etelä-Pohjanmaa Keski-Suomi Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Pohjois-Pohjanmaa Lappi Silviculture
17 3 Metsien hoito 3.3 Uudistusalan valmistaminen Preparation of regeneration areas, I = Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. II = Metsäteollisuus Forest industries III = Valtio State Vuosi Uudistusalan raivaus Muokkaus Kulotus Year Clearing of regeneration areas Soil preparation Prescribed burning I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä Total Total Total hehtaaria hectares ,6 29,4 97,5 196,6 2,2 0,6 5,2 8,0 8,4 8,4 15,5 32, ,3 38,4 94,3 203,0 1,7 0,9 9,3 11,9 6,3 8,3 13,2 27, ,3 41,2 109,2 229,7 1,8 1,0 7,4 10,2 6,7 12,1 16,0 34, ,5 36,3 66,2 172,0 1,8 1,5 10,9 14,2 5,0 8,9 13,1 27, ,4 36,2 47,7 151,3 1,5 1,7 7,7 10,9 4,1 7,7 6,7 18, ,5 33,4 44,5 170,5 2,5 1,5 13,1 17,1 3,9 6,1 3,9 13, ,6 37,8 42,0 187,4 4,9 2,8 19,2 26,9 4,9 6,6 3,1 14, ,0 37,2 44,5 207,6 14,8 4,5 32,5 51,7 11,2 9,1 12,5 32, ,3 37,7 37,2 217,2 15,7 11,4 31,6 58,7 5,7 6,4 4,2 16, ,7 35,7 26,8 205,2 18,8 19,6 35,5 74,0 4,6 5,4 3,7 13, ,0 32,3 24,1 184,4 20,5 19,6 31,0 71,1 2,1 4,0 4,5 10, ,8 22,8 27,8 176,4 18,0 15,0 38,2 71,2 1,2 1,6 2,1 4, ,2 20,5 19,4 141,1 14,0 13,7 27,0 54,6 0,4 0,5 1,4 2, ,4 19,6 15,3 174,3 19,2 14,0 26,0 59,1 0,3 0,3 0,4 1, ,2 11,6 9,0 162,8 28,9 9,5 23,5 61,9 0,2 0,3 0,4 0, ,9 9,4 9,1 159,4 45,0 7,7 21,5 74,1 0,1 0,1 0,3 0, ,1 9,7 6,1 175,0 47,5 7,0 21,1 75,7 0,2 0,2 0,2 0, ,6 11,8 6,7 155,0 48,1 10,5 19,5 78,1 0,5 0,0 0,1 0, ,9 8,6 10,0 151,5 48,9 8,4 18,0 75,3 0,7 0,0 0,1 0, ,1 12,9 18,0 166,0 68,8 13,3 19,0 101,1 0,1 0,1 0,1 0, ,4 13,9 15,6 155,9 52,4 12,7 18,0 83,1 0,4 0,0 0,2 0, ,4 16,3 20,3 152,1 54,6 16,6 17,5 88,8 1,4 0,2 0,3 1, ,5 14,8 17,0 140,3 57,0 13,3 18,4 88,8 0,1 0,2 0,4 0, ,9 12,0 18,8 135,7 62,9 14,1 21,8 98,9 0,3 0,1 0,5 0, ,4 11,0 15,4 148,8 82,3 12,9 22,3 117,6 0,6 0,2 0,9 1, ,3 10,1 16,3 166,7 94,6 11,7 21,1 127,4 0,3 0,1 0,1 0, ,6 10,4 17,8 161,9 98,7 12,6 23,2 134,5 0,5 0,2 0,9 1, ,5 10,8 17,1 149,4 84,7 12,1 22,3 119,0 0,4 0,2 0,8 1, ,5 13,2 17,8 142,5 76,5 14,6 21,8 112,9 0,6 0,2 1,0 1, ,1 13,7 21,2 145,9 83,0 17,1 22,7 122,8 0,5 0,1 2,8 3, ,6 6,6 16,9 132,1 83,5 10,5 24,1 118,1 0,9 0,2 2,1 3, ,8 9,3 19,6 131,8 92,6 10,8 21,4 124,9 0,2 0,1 0,8 1, ,8 8,4 15,2 125,4 85,8 11,6 24,6 122,0 2,0 0,1 3,4 5, ,2 7,4 14,7 128,3 98,9 10,5 22,5 131,8 1,7 0,1 1,7 3, ,5 6,7 15,6 114,8 97,0 9,2 21,2 127,4 1,5 0,1 2,1 3, ,3 6,7 13,0 130,1 96,7 10,5 19,0 126,2 0,8 0,1 0,5 1, ,8 7,0 12,7 105,6 82,2 14,6 20,2 117,0 0,9 0,2 0,9 2, ,8 8,0 11,0 92,8 79,6 18,9 21,8 120,4 0,6 0,1 0,3 1, ,9 4,1 7,3 78,2 79,6 18,4 20,3 118,3 0,7 0,1 0,8 1, ,8 1,7 6,5 81,0 96,8 11,8 18,2 126,8 0,7 0,0 0,6 1, ,7 1,1 4,4 73,2 101,4 7,1 19,5 128,0 0,5 0,0 0,4 0, ,2 1,4 7,0 70,5 97,0 6,1 17,1 120,2 0,5 0,0 0,5 1, ,5 1,3 11,0 73,8 97,5 5,3 17,1 120,0 0,2-0,4 0, ,9 2,0 11,4 67,3 95,2 6,0 17,8 119,0 0,5 0,0 0,8 1, ,6 2,5 12,9 70,0 93,6 7,5 18,4 119,5 0,3 0,0 0,2 0, ,2 2,7 13,5 67,4 102,7 8,2 18,4 129,4 0,7 0,1 1,5 2, ,5 2,8 15,0 66,2 91,4 8,8 22,5 122,6 0,8 0,3 1,0 2, ,0 2,8 16,4 70,1 102,5 6,7 22,1 131,3 0,5 0,0 0,9 1, ,3 3,1 14,7 66,1 93,4 8,6 21,1 123,1 0,2 0,0 0,0 0, ,1 2,2 12,8 63,1 91,5 9,7 20,4 121,6 0,5 0,0 0,6 1, ,6 6,1 12,9 62,6 94,1 10,3 18,0 122,3 0,5 0,0 0,5 1,0 Metsätilastollinen vuosikirja
18 3 Silviculture 3.4 Metsänviljely omistajaryhmittäin Artificial regeneration by forest ownership category, I = Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. II = Metsäteollisuus Forest industries III = Valtio State Vuosi ja alue Kylvö Istutus Metsänviljely yhteensä Year and region Seeding Planting Total I II III Yhteensä I II III Yhteensä I II III Yhteensä Total Total Total hehtaaria hectares keskim. aver. 13,5 8,8 5,0 27,3 5,6 0,8 0,4 6,7 19,1 9,6 5,4 34, keskim. aver. 14,3 11,7 10,2 36,2 15,3 4,2 4,7 24,1 29,6 15,8 14,9 60, keskim. aver. 29,4 12,7 22,7 64,9 33,4 4,4 6,0 43,8 62,8 17,1 28,8 108, keskim. aver. 23,7 12,8 9,4 46,0 63,4 7,3 19,0 89,7 87,1 20,2 28,4 135, keskim. aver. 18,0 3,5 6,9 28,4 79,1 8,5 17,4 105,0 97,1 12,0 24,3 133, keskim. aver. 15,4 3,3 8,3 27,0 68,9 12,9 12,2 94,0 84,4 16,2 20,5 121, keskim. aver. 17,4 1,5 6,6 25,4 87,2 11,7 17,2 116,1 104,5 13,2 23,8 141, keskim. aver. 13,8 1,4 6,1 21,3 74,3 8,6 17,3 100,2 88,1 10,0 23,4 121, ,5 1,4 7,6 28,5 81,9 6,4 14,2 102,5 101,4 7,7 21,8 130, ,5 1,0 5,8 23,4 77,4 9,3 12,4 99,1 93,9 10,3 18,3 122, ,0 2,4 6,0 22,4 65,6 10,9 12,0 88,5 79,5 13,4 18,0 110, ,6 3,6 8,3 28,5 55,8 12,3 11,4 79,5 72,4 15,9 19,7 108, ,9 2,5 6,6 32,0 57,7 11,9 10,6 80,3 80,7 14,4 17,2 112, ,2 1,7 6,4 35,2 65,8 7,4 10,7 83,9 92,9 9,1 17,0 119, ,1 1,8 5,0 33,8 64,4 5,4 9,5 79,3 91,4 7,1 14,5 113, ,3 1,2 4,3 32,8 65,3 3,9 9,4 78,5 92,6 5,1 13,6 111, ,9 1,2 6,1 36,2 65,7 3,7 9,3 78,8 94,6 4,9 15,4 114, ,7 1,3 5,7 33,7 69,3 4,3 9,7 83,3 96,0 5,6 15,4 117, ,4 2,0 5,2 35,7 73,6 6,1 10,5 90,2 102,0 8,1 15,8 125, ,6 2,2 5,4 33,2 69,9 6,6 11,6 88,0 95,4 8,8 16,9 121, ,0 1,6 6,7 32,2 69,8 5,5 11,3 86,5 93,7 7,1 18,0 118, ,4 2,1 7,3 33,7 71,1 5,6 12,1 88,9 95,5 7,7 19,4 122, ,4 2,6 6,1 31,1 69,4 6,3 11,8 87,6 91,9 8,9 17,9 118, Koko maa 20,45 2,76 7,20 30,41 70,78 6,45 11,34 88,57 91,23 9,21 18,54 118,98 Whole country 0 Ahvenanmaa , ,23 0, ,23 1 Rannikko 0,70 0,00-0,70 4,96 0,07 0,02 5,05 5,66 0,08 0,02 5,75 2 Lounais-Suomi 0,96 0,02 0,01 0,99 4,55 0,15 0,02 4,72 5,51 0,17 0,03 5,71 3 Häme-Uusimaa 0,74 0,02 0,00 0,76 7,29 0,22 0,14 7,65 8,03 0,24 0,14 8,41 4 Kaakkois-Suomi 1,07 0,08 0,09 1,23 4,17 0,34 0,07 4,58 5,24 0,42 0,15 5,81 5 Pirkanmaa 0,76 0,13 0,06 0,95 4,58 0,65 0,15 5,38 5,34 0,78 0,21 6,33 6 Etelä-Savo 1,19 0,14 0,11 1,44 7,49 0,75 0,21 8,45 8,68 0,89 0,32 9,89 7 Etelä-Pohjanmaa 4,08 0,05 0,03 4,17 5,08 0,06 0,18 5,32 9,16 0,11 0,21 9,48 8 Keski-Suomi 0,83 0,46 0,18 1,47 6,05 0,96 0,59 7,61 6,89 1,42 0,77 9,08 9 Pohjois-Savo 0,56 0,27 0,09 0,92 9,07 1,44 0,20 10,71 9,63 1,71 0,29 11,62 10 Pohjois-Karjala 1,09 0,80 0,77 2,65 4,57 1,14 0,37 6,08 5,66 1,94 1,14 8,73 11 Kainuu 2,21 0,64 1,91 4,76 2,07 0,41 1,75 4,23 4,29 1,05 3,66 9,00 12 Pohjois-Pohjanmaa 3,79 0,08 0,81 4,68 6,58 0,15 1,79 8,53 10,37 0,23 2,60 13,20 13 Lappi 2,46 0,07 3,16 5,69 4,09 0,12 5,85 10,05 6,55 0,18 9,00 15,74 Omistajaryhmän Yksityiset ym. kylvö- ja istutusaloihin sisältyvät myös täydennyskylvöt ja -istutukset vuosina The ownership category Non-industrial, private etc. also includes supplementary seeding and planting during Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
19 3 Metsien hoito 3.5 Metsänviljely puulajeittain Artificial regeneration by tree species, Vuosi Kylvö Seeding Istutus Planting Metsänviljely yhteensä Total Year Mänty Kuusi Muut Yhteensä Mänty Kuusi Muut Yhteensä Mänty Kuusi Muut Yhteensä Pine Spruce Other Total Pine Spruce Other Total Pine Spruce Other Total hehtaaria hectares ,3 1,1 0,0 31,3 67,2 37,5 2,2 106,9 97,4 38,5 2,2 138, ,1 0,8 0,0 29,9 76,2 33,4 5,9 115,5 105,2 34,2 5,9 145, ,6 0,3 0,0 29,9 72,0 31,4 7,8 111,3 101,6 31,8 7,8 141, ,7 0,4 0,0 28,2 72,2 23,1 9,1 104,4 100,0 23,6 9,1 132, ,1 0,4 0,0 26,4 70,1 20,2 9,6 99,9 96,2 20,6 9,6 126, ,1 0,3 0,0 27,4 66,4 20,8 6,8 94,0 93,5 21,1 6,8 121, ,5 0,2 0,0 34,8 72,9 13,1 7,5 93,6 107,4 13,4 7,5 128, ,9 71,3 14,6 4,7 90, , ,8 0,4 0,0 24,2 74,1 14,2 3,0 91,3 97,9 14,6 3,0 115, ,4 73,1 15,0 2,6 90, , ,8 0,1 0,0 24,9 85,2 16,1 2,5 103,8 110,0 16,3 2,5 128, ,1 0,1 0,0 24,2 95,5 19,4 2,3 117,3 119,6 19,5 2,3 141, ,3 0,1 0,0 26,5 97,2 24,5 2,9 124,5 123,5 24,6 2,9 151, ,5 0,1 0,0 28,6 90,6 22,9 3,4 116,9 119,2 23,0 3,4 145, ,9 0,1 0,0 26,0 86,5 23,8 4,2 114,5 112,5 23,9 4,2 140, ,7 0,1 0,0 21,8 77,8 23,3 6,2 107,4 99,5 23,5 6,2 129, ,5 0,1 0,0 23,6 75,5 27,3 7,1 110,0 99,0 27,4 7,1 133, ,2 0,1 0,0 21,3 68,4 24,6 7,4 100,4 89,6 24,7 7,4 121, ,4 0,1 0,0 17,5 58,4 26,5 8,5 93,5 75,8 26,6 8,5 110, ,4 0,0 0,0 20,4 58,7 29,0 12,3 99,9 79,0 29,0 12,3 120, ,8 0,1 0,0 23,9 50,7 31,4 15,1 97,2 74,5 31,6 15,1 121, ,3 0,1 0,0 28,5 51,0 35,0 16,5 102,5 79,3 35,1 16,5 130, ,2 0,0 1,2 23,4 40,2 39,2 19,7 99,1 62,4 39,3 20,8 122, ,2 0,2 0,0 22,4 33,1 36,2 19,2 88,5 55,3 36,4 19,2 110, ,4 0,5 0,6 28,5 30,8 35,2 13,5 79,5 58,2 35,7 14,1 108, ,1 1,0 1,0 32,0 31,0 38,5 10,8 80,3 61,0 39,4 11,8 112, ,9 1,1 1,2 35,2 30,8 38,3 14,8 83,9 63,6 39,4 16,0 119, ,9 0,9 2,0 33,8 28,1 36,6 14,6 79,3 59,0 37,4 16,6 113, ,3 0,8 1,6 32,8 29,8 36,6 12,2 78,5 60,1 37,4 13,8 111, ,1 0,7 1,4 36,2 29,1 39,6 10,1 78,8 63,2 40,3 11,5 114, ,0 1,3 1,4 33,7 26,8 47,1 9,4 83,3 57,8 48,4 10,9 117, ,4 1,0 1,3 35,7 28,5 53,8 7,9 90,2 61,9 54,8 9,2 125, ,6 0,7 0,9 33,2 28,3 54,1 5,6 88,0 59,9 54,8 6,5 121, ,0 0,5 0,8 32,2 27,0 54,0 5,6 86,5 58,0 54,5 6,3 118, ,8 0,5 0,4 33,7 28,5 55,7 4,7 88,9 61,4 56,2 5,1 122, ,4 0,4 0,3 31,1 26,3 57,7 3,6 87,6 56,7 58,0 3,9 118, ,8 0,4 0,2 30,4 23,9 61,1 3,6 88,6 53,6 61,5 3,8 119,0 Metsätilastollinen vuosikirja
20 3 Silviculture 3.6 Pellonmetsitys Afforestation of arable land, I = Yksityiset ym. Non-industrial, private etc. II = Metsäteollisuus Forest industries III = Valtio State Vuosi ja alue I II III Yhteensä Year and region Total hehtaaria hectares keskim. aver keskim. aver keskim. aver Koko maa Whole country 0 Ahvenanmaa Rannikko Lounais-Suomi Häme-Uusimaa Kaakkois-Suomi Pirkanmaa Etelä-Savo Etelä-Pohjanmaa Keski-Suomi Pohjois-Savo Pohjois-Karjala Kainuu Pohjois-Pohjanmaa Lappi Taulukon luvut sisältyvät taulukoiden lukuihin. The figures in this table are included in the figures of Tables Finnish Statistical Yearbook of Forestry 2007
3 METSIEN HOITO Metsänhoito- ja metsänparannustöiden suoritteet kasvoivat vuonna 2007 edellisvuoteen verrattuna kunnostusojitusta lukuun ottamatta. Metsiä uudistettiin yhteensä 154 000 hehtaaria; 124 000
3 METSIEN HOITO. Metsänhoito- ja perusparannustyöt 2003
3 METSIEN HOITO Vuonna 2003 metsiä uudistettiin 156 000 hehtaaria, josta 37 000 hehtaaria luontaisesti ja 119 000 hehtaaria viljellen. Istutuksen osuus metsänviljelystä oli kolme neljännestä ja kylvön
3 METSIEN HOITO Vuonna 2004 keskeisten metsänhoitotöiden määrät lisääntyivät edellisvuodesta. Metsiä uudistettiin yhteensä 156 000 hehtaaria; 33 000 hehtaaria luontaisesti ja 123 000 hehtaaria viljellen.
3 Metsien hoito. Metsänuudistaminen. Metsäluonnon hoitoon liittyviä toimenpiteitä ja niiden rahoitusta käsitellään Metsien monimuotoisuus ja terveys
3 Metsien hoito Vuonna 2009 metsänhoito- ja metsänparannustöiden suoritteet vähenivät vuotta aiemmasta, erityisesti metsäteollisuuden ja valtion metsissä. Taimikonhoidon kokonaisala pieneni 164 000 hehtaariin,
3 Metsien hoito. Metsänuudistaminen. hoitoon liittyviä toimenpiteitä ja niiden rahoitusta esitellään Metsien monimuotoisuus ja terveys -luvussa.
3 Metsien hoito Vuonna 2012 metsänhoito- ja metsänparannustöiden suoritemäärät jäivät lähes kaikissa työlajeissa edellisvuotta pienemmiksi ja monissa työlajeissa alle kymmenen edeltäneen vuoden keskiarvon.
3 METSIEN HOITO. Metsänhoito- ja perusparannustyöt. Taimituotanto
3 METSIEN HOITO Luvussa käsitellään siemen- ja taimituotantoa sekä metsänhoito- ja perusparannustöitä. Vuonna 1999 metsien hakkuuala oli 525 000 hehtaaria, josta 66 prosentilla tehtiin kasvatushakkuita.
3 Metsien hoito. Metsänuudistaminen. Nuoren metsän hoito
3 Metsien hoito Vuoden 2011 metsänuudistamisala oli ennätyksellisen pieni. Ala supistui jo neljättä vuotta peräkkäin pienentyen edellisvuodesta 11 prosenttia 118 000 hehtaariin. Tästä 100 000 hehtaaria
3 Metsien hoito. Metsänuudistaminen. toimenpiteitä sekä niihin liittyvää rahoitusta käsitellään luvussa Metsien monimuotoisuus ja kunto.
3 Metsien hoito Metsänhoito- ja metsänparannustöiden keskeiset suoritteet jatkoivat vuonna 2008 kasvuaan edellisvuodesta kunnostusojitusta lukuun ottamatta. Metsiä uudistettiin yhteensä 150 000 hehtaaria;
3 METSIEN HOITO. Metsänhoito- ja perusparannustyöt 2002
3 METSIEN HOITO Vuonna 2002 lähes kaikkien metsänhoitotöiden määrät vähenivät edellisvuotisesta. Metsiä uudistettiin 158 000 hehtaaria, josta viljeltiin 121 000 hehtaaria. Istutuksen osuus viljelystä oli
3 METSIEN HOITO. Metsänhoito- ja perusparannustyöt ja niiden kustannukset 2001
3 METSIEN HOITO Vuonna 2001 useimpien työlajien työmäärät lisääntyivät edellisvuotisesta. Metsiä uudistettiin 161 000 hehtaaria, josta viljeltiin 126 000 hehtaaria. Istutuksen osuus viljelystä oli 72 prosenttia
3 Metsien hoito. Nuoren metsän hoito. Hakkuupinta-alat. Metsänuudistaminen
3 Metsien hoito Vuonna 2013 metsänuudistamiseen liittyviä töitä tehtiin edellisvuotta vähemmän, sen sijaan metsänparannustöihin investoitiin. Metsänviljelyala 98 000 hehtaaria jäi ennätyksellisen pieneksi.
3 Metsien hoito. Metsänuudistaminen. hoitoon liittyviä toimenpiteitä ja niiden rahoitusta käsitellään Metsien monimuotoisuus ja terveys -luvussa.
3 Metsien hoito Vuonna 2010 lähes kaikkia metsänhoito- ja metsänparannustöitä tehtiin 10 20 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Kahden edellisen vuoden uudistushakkuiden pinta-ala oli poikkeuksellisen
3 METSIEN HOITO Luvussa käsitellään taimitarhojen siemen- ja taimituotantoa sekä metsänhoito- ja perusparannustöitä. Vuonna 1998 metsien hakkuuala oli 506 000 hehtaaria, josta 66 prosentilla tehtiin kasvatushakkuita.
Kestävän metsätalouden rahoituslakikohteiden tarkastukset
Kestävän metsätalouden rahoituslakikohteiden tarkastukset 2011 2 Sisällys 1. YLEISTÄ 3 2. AINEISTO 3 3. KEMERA-TARKASTUKSISSA KÄYTETTY ARVOSTELUASTEIKKO 4 4 TOTEUTETUIKSI ILMOITETTUJEN KEMERA-TÖIDEN OTANTATARKASTUKSET
3 METSIEN HOITO. Metsänuudistaminen. 3 miljonaa euroa ja tuki metsäluonnon hoitoon noin 2 miljoonaa euroa.
3 METSIEN HOITO Metsätaloudessa vuosi 2005 oli poikkeava: hakkuupinta-alat jäivät alle tavanomaisen ja myös noususuuntaisena alkuvuosituhannen jatkunut metsänhoito- ja perusparannustöiden suoritetaso hieman
4 METSÄNHOITO- JA PERUSPARANNUSTYÖT
4 METSÄNHOITO- JA PERUSPARANNUSTYÖT Vuonna 1996 metsien uudistusala oli 172 000 hehtaaria, josta 35 000 hehtaaria kylvettiin ja 84 000 hehtaaria istutettiin. Taimikkoja hoidettiin 154 000 hehtaarilla,
METSÄNTUTKIMUSLAITOKSEN TIEDONANTOJA. Matemaattinen. osasto ISSN METSÄNHOITO- PERUSPARANNUSTYÖT VUONNA MATTI UUSITALO
METSÄNTUTKIMUSLAITOKSEN TIEDONANTOJA Matemaattinen osasto 8 ISSN 0588 METSÄNHOITO JA PERUSPARANNUSTYÖT VUONNA MATTI UUSITALO Helsinki 8 Metsäntutkimuslaitoksen tilasto töiden kustannuksista olevassa vastaavat
Metsäohjelman seuranta Etelä- ja Keski-Pohjanmaa Yrjö Ylkänen, elinkeinopäällikkö Seinäjoki 18.6.219 Sisältö Metsänhoitotyöt Metsäluonnonhoito Hakkuut ja käyttö Metsätalouden sosiaaliset vaikutukset Energiapuun
MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ Päätösluonnos Liite 2 Metsäneuvos Marja Hilska-Aaltonen 28.3.2019 MÄÄRÄRAHAN JA MYÖNTÄMISVALTUUDEN OSOITTAMINEN PUUNTUOTANNON KESTÄVYYDEN TURVAAMISEEN VUONNA 2019 Valtion
5 Hakkuut ja puun kuljetus
Hakkuut ja puun kuljetus Markkinapuuta hakattiin vuonna 2011 samaan tahtiin kuin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä keskimäärin. Hakkuumäärä nousi 2,4 miljoonaan kuutiometriin, mikä oli yhden prosentin
Metsänhoito- ja metsänparannustöiden kustannukset 2009
Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE 23/2010 Metsänhoito- ja metsänparannustöiden kustannukset 2009 28.5.2010 Marja-Liisa Juntunen Helena Herrala-Ylinen Metsänhoito-