– Kun vanha rivitaloasuntomme Espoon Kivenlahdessa alkoi tuntua ahtaalta,
ryhdyimme haaveilemaan omakotitalosta. Taloa ja tonttia mietittäessä meillä oli muutama selkeä toive – matalaenergiarakentamisen ratkaisut merellisessä ympäristössä. Suunnittelussa otimme alusta alkaen huomioon ilmansuunnat, esimerkiksi isot ikkunat avautuvat etelään ja länteen, kun taas pohjoisen puolella ikkunoita ei ole juuri lainkaan.
Kustannukset eivät kasvaneet
Mitään lisäkustannuksia matalaenergiarakentamisesta ei koitunut, kaupan päälle saimme hyvän ja miellyttävän sisäilmaston. Saunan ja kodinhoitohuoneen yhteyteen olisi kyllä pitänyt suunnitella mahdollisuus paikalliseen ilmanvaihdon tehostamiseen. Ihmettelen, miksei matalaenergiarakentamista suosita nykyistä enempää, sillä se tarjoaa rakennuttajalle hyviä ratkaisuja. Tuntuu järkevämmältä investoida hyvään lämmöneritykseen kuin lämmön tuotantoon. Matalaenergiasta innostunut rakennuttaja joutuu kuitenkin näkemään hieman tavallista enemmän vaivaa löytääkseen sopivat ratkaisut ja niiden tekijät.
Erityisesti isojen kokonaisuuksien toiminnasta ei kukaan muu kuin rakennuttaja tunnu olevan kiinnostunut. Itse en ainakaan löytänyt markkinoilta tällaista kokonaispalvelujen tarjoajaa, Tuomaala toteaa.
Aurinkolämpökeräimet ostoslistalla
– Lämmitysjärjestelmän säätöarvoja olen joutunut hieman hakemaan, sillä säätöparametrien muutosten todelliset vaikutukset selviävät vain kokeilemalla. Sähkönkulutuksessa voi vielä säästää säätämällä ulkovalojen kellokytkintä.
Tarkoitus on myös asentaa etelään suuntautuvan parvekkeen katolle
5-10 neliötä aurinkolämpökeräimiä, joiden uskon tuottavan kesäaikaan noin puolet lämpimän käyttöveden tarpeesta.
Kellarin tulisijaa olemme käyttäneet aktiivisesti jo rakennusvaiheesta lähtien. Metsäiseltä tontilta hakattua puuta riittää vielä useiksi vuosiksi. Sivua päivitetty viimeksi 5.2.2016