Brittiartisti Imogen Heap aikoo mullistaa musiikkiteollisuuden ja saa siihen 100 000 euron rahoituksen Suomesta - Teknologia | HS.fi
Imogen Heapilla on käynnissä kunnianhimoinen, maailmanlaajuinen projekti, jota Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra rahoittaa.
Brittiartisti Imogen Heap aikoo mullistaa musiikkiteollisuuden ja saa siihen 100 000 euron rahoituksen Suomest
Imogen Heap pukeutui Helsingin-vierailullaan suomalaisen ompelijamestari Paula Malleuksen suunnittelemaan kierrätysasuun. (KUVA: kari pullinen)
Julkaistu: 27.9. 14:32
27.9. 14:32
Grammy-palkittu brittiartisti Imogen Heaphttps://www.hs.fi/haku/?query=imogen+heap on päättänyt mullistaa musiikkiteollisuuden. Tavoitteena on, että musiikintekijät saavat heille kuuluvat korvaukset myös digitaalisista musiikkipalveluista. Nyt tekijöillä itsellään ei ole mahdollisuutta hallita tilannetta.
Keskiviikkona Heap kävi kertomassa Mydata-konferenssissa Helsingissä, miten se voisi onnistua.
Heap sai ahaa-elämyksensä viitisen vuotta sitten, kun hän törmäsi ensimmäistä kertaa lohkoketjuteknologiaan, joka oli silloin ”new tech on the block”.
Lohkoketju on yhdistelmä useita eri teknologioita. Hyvin pelkistetysti lohkoketjun voisi ajatella tietokantana, jossa jokainen tieto näkyy kaikille samanlaisena. Näitä tietoja ei voi muokata ilman, että jokainen lohkoketjuun osallistuva huomaisi sen.
Lisäksi kaikki tietoihin tehdyt muutokset jäävät pysyvästi tarkisteltavaksi. Tällaisen teknologian avulla voi tehdä esimerkiksi sopimuksia.
Lohkoketjun suuri lupaus onkin, että sen avulla eri osapuolten väliltä voi tiputtaa turhat välikädet ja tehdä sopimuksista tai vaikkapa kirjanpidosta ja erilaisista rekistereistä täysin läpinäkyviä.
Lue lisää: Lohkoketjuteknologia voi mullistaa tapamme tehdä asuntokauppoja ja käydä oikeuttahttps://www.hs.fi/teknologia/art-2000006017044.html
Imogen Heap kävi kertomassa Mycelia-hankkeestaan Mydata-konferenssissa Helsingissä keskiviikkona. (KUVA: kari pullinen)
Heapin mielestä lohkoketju oli vastaus juuri niihin ongelmiin, jotka häntä musiikkiteollisuudessa turhauttivat.
”Inspiroiduin sen potentiaalista.”
Ongelmat ovat tällaisia: Kappaleiden tekijänoikeustiedot ovat epätarkkoja, niissä on virheitä ja niistä on erilaisia versioita eri musiikkipalveluissa. Sen takia korvauksetkaan eivät aina päädy niille, joille ne kuuluisivat.
Musiikintekijöillä ei itsellään ole mahdollisuutta hallita ja korjata näitä tietoja esimerkiksi erilaisissa musiikin striimauspalveluissa eikä välttämättä edes mahdollisuutta päästä tarkistelemaan kuuntelukertoja.
Korvauksien saaminen digitaalisista musiikkipalveluista saattaa kestää jopa pari vuotta, ja monesti iso osa niistä katoaa matkalla erilaisille välikäsille.
Uusi systeemi palauttaisi musiikintekijöille oikeuden omaan dataansa.
Imogen Heap päätyi ideaan musiikintekijöiden omasta verkkoalustasta, joka rakentuisi lohkoketjun varaan. Sen nimi on Myceliahttp://myceliaformusic.org/.
”Ajattelin luovani jonkinlaisen kaikkivoivan jutun, joka lohkoketjun mahdollistamien älysopimusten avulla muuttaisi kappaleita rahaksi. Sitten tajusin, ettei se tule onnistumaan kuin joskus hamassa tulevaisuudessa.”
Ensin olisi luotava pohjaksi systeemi, jossa jokainen musiikintekijä on tunnistettavissa. Sitä varen Myceliaan on luotu Creative passport, joka on ikään kuin musiikintekijöiden digitaalinen identiteetti.
Musiikintekijä voi liittää sinne kaiken itseään koskevan tiedon teoksiensa lisäksi esimerkiksi profiilitiedoistaan, keikkakalenteristaan ja yhteistyökumppaneistaan.
Tiedot ovat avoimen rajapinnan ansiosta kaikkien musiikkiteollisuudessa mukana olevien hyödynnettävissä ja siirrettävissä heidän omiin järjestelmiinsä. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi Spotify tai Youtube voi hankkia kappaleiden tiedot Heapin luomasta systeemistä.
”Musiikintekijöiden ei tarvitsisi enää kirjoittaa samoja asioita sataan kertaan eri paikkoihin. Kun tieto olisi päivitetty Creative passportiin, se olisi kaikkien saatavilla, käytettävissä ja varmasti oikein.”
Tämä palauttaisi musiikintekijöille oikeuden omaan dataansa.
”Sitra on ainoa taho, joka on rahoittanut meitä.”
Mycelian kautta artistit olisivat myös halutessaan eri toimijoiden tavoitettavissa, esimerkiksi kun vaikkapa elokuvaan etsitään tietynlaista musiikkia.
Nykyään musiikkiteollisuus on rakentunut niin, että tällaiset mahdollisuudet kasautuvat Imogen Heapin mukaan niille, jotka ovat jo ennestään tunnettuja, kuten hänelle itselleen.
Eikä valtava enemmistö musiikintekijöistä edes ole musiikkiteollisuuden piirissä, koska heillä ei ole levy-yhtiötä tai julkaisijaa musiikilleen, hän sanoo.
Mycelia on myös heitä varten.
Imogen Heap on tunnettu siitä, että hän hyödyntää kekseliäästi teknologiaa musiikin tekemisessä. (KUVA: kari pullinen)
Kun Imogen Heap kertoi kesällä 2018 projektistaan Future Fest -tapahtumassa Lontoossa, yleisössä olivat Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran reilun talouden johtava asiantuntija Tiina Härkönenhttps://www.hs.fi/haku/?query=tiina+harkonen sekä Jaana Sinipurohttps://www.hs.fi/haku/?query=jaana+sinipuro, joka on vastuussa Sitran Ihan-hankkeesta.
Osana Ihan-hanketta Sitra rahoittaa erilaisia reilua datataloutta edistäviä projekteja.
”Tajusimme, että Imogen Heap puhuu ihan suoraan niistä asioista, joita haluamme olla edistämässä”, Härkönen sanoo.
Heapin puheen jälkeen he kävivät Mycelian ständillä juttusilla.
Loppuvuodesta 2018 Imogen Heap lähetti Myceliasta hakemuksen Ihan-hankkeeseen. Mycelia sai 100 000 euron rahoituksen, jonka Sitra maksaa osissa aina tiettyjen väliaikatavoitteiden täyttyessä.
”Sitra on ainoa taho, joka on rahoittanut meitä. Kaikki muu on mennyt omasta taskustani. Se on iso asia meille ja antaa uskoa tälle hankkeelle”, Heap sanoo.
Hän kertoo, että Mycelia on ”non-profit” eli voittoa tavoittelematon projekti, koska muuten siitä tulisi jälleen vain yksi välikäsi musiikintekijöiden ja siitä maksavien toimijoiden väliin.
”Pian alamme syöttää tietoja järjestelmään ja testaamaan, miten tämä toimii. Ensi vuoden alussa Creative passport menee julkiseksi.”
Heap on järjestänyt noin 50 kaupungissa ympäri maailmaa työpajoja.
Oikeastaan ei ole yhtään yllättävää, että tällaista kunnianhimoista projektia on kehittämässä juuri Imogen Heap. Heap on tunnettu siitä, että hän hyödyntää mielikuvituksellisesti teknologiaa musiikin tekemisessä.
Hän on esimerkiksi kehittänyt yhdessä työryhmän kanssa kahdeksan vuoden ajan Mimu-nimisiä sensorikäsineitä, joita hän käyttää keikoilla syntetisaattoreiden ja muiden elektronisten instrumenttien sekä äänisignaalien ohjaamiseen.
Mimu-hansikkaathttps://mimugloves.com ovat nykyään myynnissä kenelle tahansa.
Lue lisää: Imogen Heap toi lavalle teknologian ihmeet ja osoitti, miten ihmisääni on yhä niitä suurempihttps://www.hs.fi/kulttuuri/art-2000005926865.html
Myceliaan liittyen Heap on järjestänyt noin 50 kaupungissa ympäri maailmaa työpajoja, joihin hän on kutsunut muita musiikintekijöitä.
”Huonoimmillaan työpajaan on ilmestynyt viisi ihmistä. Mutta monet ovat olleet todella suosittuja.”
Helsingissä tällainen työpaja oli viime talvena.
Mycelian tulevaisuus riippuu ennen kaikkea siitä, miten innoissaan musiikintekijät lähtevät siihen mukaan.
”Nyt tämä rakentuu sen varaan, miten onnistumme jakamaan visiotamme. Koko projekti voi vain soljua huomaamatta ohi tai sitten tämä alkaa levitä kuin kulovalkea.”
Konserttiarvostelu: Imogen Heap toi lavalle teknologian ihmeet ja osoitti miten ihmisääni on yhä niitä suurempi
9.12.2018 15:08
HS-testi: Kännykän kartalla ei pärjää metsässä 27.4.2013
Ylistetyssä klassikkoviulussa soi puunsuoja-aine 22.12.2016