Hikipajat pinnalla. Suomen urheilukaupan hankintojen sosiaalinen ja ympäristövastuu. FinnWatch / Outi Moilala - PDF
Hikipajat pinnalla. Suomen urheilukaupan hankintojen sosiaalinen ja ympäristövastuu. FinnWatch / Outi Moilala
Download "Hikipajat pinnalla. Suomen urheilukaupan hankintojen sosiaalinen ja ympäristövastuu. FinnWatch / Outi Moilala"
1 Hikipajat pinnalla Suomen urheilukaupan hankintojen sosiaalinen ja ympäristövastuu FinnWatch / Outi Moilala 3/20072 FinnWatch 3/2007 FinnWatch on kansalais- ja ay-järjestöjen vuonna 2002 perustaman verkoston tietotoimisto. Se tarkkailee suomalaisia ja tänne vahvasti sidoksissa olevia yrityksiä maailman takapihoilla. Silmäteriämme ovat ihmis- ja työelämän oikeudet, ympäristö ja sosiaalinen kehitys. Yhteystietomme: Kotkankatu 9, III kerros Helsinki puh. (09) gsm fax (09) FinnWatch Aineiston käyttöä suositellaan, mutta lähde on mainittava. Raportti löytyy myös FinnWatchin webbisivuilta pdf-muodossa. Raportin julkaisupvm: Kirjoittaja: Outi Moilala Tuottaja: Eeva Simola Taitto ja repro: Petri Kuokka / Aarnipaja Ky Kansikuva: Vaatetustehdas Vietnamissa Ho Chi Minhissä. Kuva: Jukka Pääkkönen / SASK FinnWatch saa varoja ulkoasiainministeriön kehityspoliittisen viestinnän tiedotustuen määrärahoista.3 Sisältö Tiivistelmä... 4 Johdanto...6 Näin selvitys tehtiin...6 Pari sanaa käsitteistä ja tuotantoketjuista...6 Urheilualan erityispiirteitä... 7 Alan vastuukysymyksiä tuotantoketjun alkupää Lapsityöstä ja aikuistyöstä...8 Busana Prima Global erotti työolojen puolesta lakkoilleet...9 Jaqalanka Ltd:n työntekijöitä uhkailtiin ja yritettiin erottaa...9 Nike tilasi, lopetti tilaukset, 8000 työttömiksi Dosonilta SUOMEN URHEILUKAUPPA Urheilumyynti jaoteltuna vaatteisiin, jalkineisiin ja myymälätyyppiin Valmistus Suurimmat vähittäismyyjät Tavarantoimittajat...12 VÄHITTÄISMYYJIEN VASTUULLISUUS Kesko Oyj Intersport, Kesport, Budget Sport, Anttila, K-citymarket...12 S-ryhmä/SOK Prisma, Sokos Stockmann Oyj Tavaratalot, Hobby Hall Tradeka Oy Euromarket...17 SGN Sportia Oy Top-Sport Oy Partiokaupat...21 Stadium...21 Suomen Sport in ry Elmo Sport Oy, Sports Group Finland Oy KOTIMAISTEN TAVARANTOIMITTAJIEN VASTUULLISUUS Halti Oy...24 L-Fashion Group Oy (Luhta)...24 Erätukku Group Oy Amer Sports Oyj Karhu Sporting Goods Oy Exel Sports Oy...29 Yhteenveto suomalaisten yritysten vastuusta Suurimpien kansainvälisten brändiyritysten vastuullisuus Sisäänoston vastuun problematiikkaa ja työkaluja Vastuualoitteita Johtopäätökset ja toimenpidesuositukset Liitteet...38 Lähteet... 404 Jukka Pääkkönen/SASK TIIVISTELMÄ Suomessa myytävät urheilu- ja ulkoilutekstiilit, jalkineet ja urheiluvälineet tuotetaan yleensä Aasiassa, erityisesti Kiinassa. Tämä esiselvitys tarkastelee suomalaisten urheiluyritysten ostoilleen asettamia mahdollisia yhteiskuntavastuun vaatimuksia. Tarkasteluun sisältyy 15 suurinta urheiluyritystä: tavaratalo-, market-, ja urheiluliikeketjuja sekä kotimaisia brändiyrityksiä. Tiedot perustuvat puhtaasti yritysten omiin ilmoituksiin, emme ole vierailleet tehtailla. Yrityksiltä kysyttiin, mistä ne hankkivat, onko niillä omia brändejä ja yhteiskuntavastuun toimintaohjeistoja ja jos kyllä, niin minkälaisia vaatimuksia ostoehdoissa esitetään. Huomio kiinnitettiin 4 HIKIPAJAT PINNALLA tehdastyöntekijöiden palkkoja, työaikoja ja ammatillista järjestäytymistä koskeviin vaatimuksiin sekä siihen, vaaditaanko tavarantoimittajilta ottamaan ympäristönsuojelun jotenkin huomioon. Olennaista vastuun kannalta on, miten toimintaohjeistojen noudattamista valvotaan. Yritysten vastuullisuus vaihteli selvästi sen mukaan, minkä tyyppisestä yrityksestä on kysymys. 1) Suuret kaupan keskusliikkeet pärjäsivät parhaiten. Suurin osa niistä on liittynyt yritysmaailman oman sosiaalisen vastuun järjestelmään BSCI:hin 1 (Business Social Compliance Initiative), joka myös valvoo tehtaita. Yritysjohtoisena järjestelmänä BSCI 1) Lisää BSCI:stä raportin loppupuolella, alaluvussa Vastuualoitteita.5 Ho Chi Minhissä Vietnamissa toimivan vaatetustehtaan asiakkaita ovat mm. suuryhtiöt Levi Strauss ja Tommy Hilfiger sekä suomalainen Stockmann. on herättänyt myös kritiikkiä, mutta siihen kuuluvat yritykset ovat ainakin edistäneet ostojensa yhteiskuntavastuuta. 2) Suurimmilla urheiluketjuilla myös oli yhteiskuntavastuun toimintaohjeistoja, mutta luotettava ulkopuolinen valvonta puuttui. 3) Pienemmillä urheiluketjuilla ei ollut yhteiskuntavastuun ohjeistoja ollenkaan, mutta niillä ei ollut toisaalta omia brändejä tai omaa maahantuontia. Tämä ei kuitenkaan estä vaatimasta vastuullisuutta tavarantoimittajilta. 4) Huonoiten pärjäsivät suomalaiset brändiyritykset. Se on erittäin huolestuttavaa, koska brändiyritykset ovat vastuussa tavaran teettämisestä ja yhtä linkkiä lähempänä tuotantoa kuin vähittäiskauppiaat. Vähittäismyyjien toimitusjohtajat tuntuvat luottavan isoihin kansainvälisiin brändeihin vastuuasioissa. Näiden suurten kansainvälisten merkkien yhteiskuntavastuuta on käsitelty selvityksessä lyhyesti valmiiden lähteiden pohjalta. Reaktiona selvityksen tuloksiin emme suosittele kuluttajille yritysten tai tuotteiden boikottia, emmekä tilaajayrityksille alihankkijoiden vaihtamista. Ostojen vetäminen kehitysmaan tehtaalta aiheuttaa vain ongelmia. Tilausten siirtymisen uhka luo epävarmuutta, ja siihen vedoten tehtaan johto usein kieltäytyy parantamasta työoloja. Tästä selvityksestä laaditaan englanninkielinen käännös. HIKIPAJAT PINNALLA 56 JOHDANTO Suomen suosituin liikuntamuoto on kävelylenkkeily, jota harrastaa yli 1,8 miljoonaa aikuista. Myös pyöräileminen, hiihto, uinti ja kuntosaliharjoittelu ovat hyvin suosittuja. Seuraaviksi suosituimpia aikuisten urheilulajeja ovat juoksulenkkeily, sauvakävely, voimistelu, salibandy ja aerobic. Lähes puolet suomalaisista lapsista ja nuorista on mukana urheiluseuroissa. Lasten ja nuorten suosituimmat lajit ovat jalkapallo, pyöräily, hiihto ja uinti. 2 Tämä selvitys kattaa urheilu- ja ulkoiluvälineet, kengät ja vaatetuksen. Joissakin tapauksissa rajat ovat häilyviä. Raja tavallisten vaatteiden ja urheiluvaatteiden välillä ratkeaa periaatteessa vasta kuluttajan käyttäessä vaatetta, koska urheilumyyntiin lasketaan usein myös vapaa-ajan vaatetus ja asusteet. Tässä selvityksessä yritykset ovat saaneet käytännössä itse määrittää, mitkä ovat urheilutuotteita. Esimerkiksi tavaratalot ja marketit pitävät urheilutuotteina niitä tuotteita, joita myyvät urheiluosastoillaan. Urheilu- ja vapaa-ajan kauppa on suurta liiketoimintaa, ja alalla on muutamia maailman tunnetuimpia brändejä. Urheiluyritysten huippu-urheilijoille maksamat miljoonakorvaukset ovat räikeässä ristiriidassa niiden palkkojen kanssa, joita urheilutuotteita valmistavien tehtaiden työntekijät köyhissä maissa saavat. Suuret urheilubrändit ovat osin juuri valtavien sponsorointisummien vuoksi olleet paljon julkisuudessa yhteiskuntavastuustaan. Tämä raportti on laadittu Suomen Ammattiliittojen Solidaarisuuskeskus SASK:in toimeksiannosta 3. Raportin taustalla on kansainvälinen, urheilukaupan tuotantoon huomiotaan kiinnittävä Play Fair -kampanja, jonka suomalainen koordinaattori SASK on. Kampanjaan osallistuvat muut suomalaisjärjestöt ovat AKAVA, SAK, STTK, Toimihenkilöunioni, Kemianliitto ja Reilun kaupan puolesta Repu ry. Kampanja keskittyy tällä hetkellä erityisesti vuoden 2008 Pekingin olympialaisiin. Play Fair -kampanja muun muassa vaatii kansallisia ja kansainvälistä olympiakomiteaa valitsemaan kisoille sellaiset lisenssivalmistajat, joilla tehtaiden työolot ja työehdot ovat paremmat kuin kilpailijoilla. 4 2) Suomen Liikunta ja Urheilu ry: Kansallinen liikuntatutkimus Aikuisliikunta s. 24, Lapset ja nuoret s. 9. <www.slu. fi> 3) SASK:in nettisivuilla on lisätietoja urheilukaupan sosiaalisesta vastuusta <http://www.sask.fi/> 4) Lisätietoja kampanjasta saa sen nettisivuilta <http://www. playfair2008.org/> 6 HIKIPAJAT PINNALLA NÄIN SELVITYS TEHTIIN Tämä selvitys on jatkoa FinnWatchin vuonna 2006 julkaisemalle Vaatteita etelästä -vaateselvitykselle, joka on saatavilla nettisivuilla Siinä on tarkemmin kuvattu vaatteiden hankintaa ja hankinnan eettisiä ongelmia, sekä esitelty tätä selvitystä tarkemmin sosiaalisen ja ympäristövastuun toimintaohjeistojen problematiikkaa ja joitakin vastuualoitteita, kuten tehtaiden työoloja valvovia järjestöjä. Tämän selvityksen tiedot kerättiin ensin internetistä lähinnä yritysten omilta sivuilta. Jos nettisivuilla ei ollut vuosikertomusta, tilinpäätökset haettiin Patentti- ja rekisterihallituksesta. Pohjatietojen keräämisen jälkeen yrityksiin soitettiin. Jos yrityksessä haluttiin, kysymykset lähetettiin sähköpostilla. Monet kuitenkin haastateltiin puhelimitse. Lähdeluetteloon on merkitty käytetty haastattelutapa, vastaaja sekä hänen toimenkuvansa yrityksessä. Käytetyt kysymykset selviävät liitteestä 1. Kysymyslistaa ei lähetetty sellaisenaan, vaan kysymykset räätälöitiin jokaista yritystä varten jo saatujen tietojen pohjalta. Monesti asiat selvisivät tarpeeksi pelkillä puhelinhaastatteluilla, esimerkiksi silloin kun yrityksellä ei ollut omaa maahantuontia, omia brändejä eikä hankintojen sosiaalisen tai ympäristövastuun toimintaohjeistoja. Jos yritys myi vain muiden brändejä, siltä kuitenkin kysyttiin, asettaako se hankinnoilleen eettisiä vaatimuksia. Haastattelut ja sähköpostikyselyt tehtiin pääosin marras-joulukuussa Kaikilta mukaan valituilta yrityksiltä saatiin vastauk set. Vastausaikaa sähköpostikyselyyn annettiin 1 2 viikkoa ja saman verran aikaa annettiin valmiin tekstin tarkastuttamiseen yrityksessä. Parille yritykselle aikataulu oli joulunpyhien vuoksi tiukempi, ja vastaukset saatiin tammikuun puolella. Jokainen yritys sai kommentoida sitä koskevaa tekstiä. Kommentit koskivat yleensä pieniä yksityiskohtia, ja niistä suuri osa voitiin ottaa huomioon. Teksteille on tehty kielenhuoltoa vielä yritysten kommenttien jälkeen. PARI SANAA KÄSITTEISTÄ JA TUOTANTOKETJUISTA Vaatteiden, kenkien ja urheiluvälineiden tuotantoketjut voivat olla pitkiä ja monimutkaisia. Jotkin tuotteet saattavat kiertää koko maapallon ennen kuluttajalle päätymistään. Brändiyrityksellä tarkoitetaan tässä selvityksessä sitä yritystä, jonka hallussa tuotemerkki on ja joka on yleensä vastuussa siitä, mitä, miten ja missä tuotetaan. Perusmateriaaleista, kuten tekstiileistä, päättää usein brändiyrityksen suunnittelija. Brändiyritysten valta ei kuitenkaan aina ulotu seuraavaa tavarantoimittajaa pidemmälle, jos valmistus on jätetty alihankkijan päätettäväksi. Omia brändejä voi olla periaatteessa millä tuotantoketjun osan yrityksellä tahansa. Tässä selvityksessä monilla, mutta ei kaikilla, vähittäismyyjillä on7 omia brändejä. Suurin osa niiden myynnistä on kuitenkin muiden yritysten merkkituotteita. Brändi voi olla myös esimerkiksi tukkuliikkeen hallussa, jolloin tuote on enemmän tai vähemmän sen suunnittelema. Esimerkiksi messuilta voi ostaa valmiita tuotteita, joissa on valmistajan tai välittäjän merkki tai joihin voi lisätä omat merkkinsä. Tuotantoketjuissa välittäjinä toimivia kaupan yrityksiä voi olla tuotantoketjun missä välissä vaan. Tavarantoimittajalla tarkoitetaan tässä selvityksessä sitä yritystä, jonka kautta tuotteet tulevat, oli kyse sitten puhtaasti välittäjänä toimivasta kaupan alan yrityksestä, tehtaasta tai tehtaalle materiaalia toimittavasta yrityksestä. Esimerkiksi Suomen vaatealalla tukut myivät ennen pääasiassa kotimaisen vaatetusteollisuuden tuotteita luvulla tukut alkoivat hankkia runsaasti halvemman työvoiman maista. Kotimainen ostaja eli tukut eivät ostaneet sitä, mitä kotimainen myyjä eli teollisuus myi. Lopulta myös vaatetusteollisuuden yritykset vähensivät tuotantoa Suomessa ja ryhtyivät vähintäänkin puoliksi pakon edessä hankkimaan vaatteensa halvemman työvoiman maista. Jako vaatetusteollisuuteen ja vaatekauppaan hämärtyi. Sittemmin 1990-luvun laman myllerrysten ja ulkomailta tulleen kiristyneen kilpailun vuoksi vaatetukut ovat käytännössä hävinneet väliportaana niin jälleenmyyjä kuin teollisuusyrityskin hankkivat vaatteet nykyisin itse ulkomailta. Kauppa toimii tuotemerkkien logiikalla, mutta yritykset käyttävät valmistuksessa samoja tehtaita. Yhteiskuntavastuun kannalta brändiyritykset kuitenkin eroavat toisistaan siinä, millaisia sosiaalisen vastuun vaatimuksia ne tehtaille asettavat ja kenen toimesta tehtaiden työskentelyolosuhteiden sosiaalisiin epäkohtiin puututaan. URHEILUALAN ERITYISPIIRTEITÄ Jopa puolet urheiluliikkeiden myynnistä on vaatteita. 5 Urheiluala eroaa vaatealasta siinä, että suuret brändit ovat suurempia. Niitä myydään kaikkien jälleenmyyjien liikkeissä. Vaatealalla jälleenmyyjät pyrkivät kasvattamaan omien brändiensä osuutta myynnistä. Urheilukaupassa se on vaikeampaa, koska suuret, tunnetut merkit dominoivat edelleen vahvasti. Jos urheilutuotteiden jälleenmyyjä haluaa luoda oman brändin, sen pitää panostaa tunnettuuteen paljon voidakseen kilpailla uskottavasti suurien brändien kanssa. Haastatellut pienempien urheiluketjujen toimitusjohtajat kertoivat, että omien brändien rakentaminen ei ole suunnitelmissa. Eräs sanoi, että vain yhden ketjun liikkeissä myytävät brändit eivät ole tarpeeksi uskottavia. Vaatetus- ja jalkineteollisuus on ollut yleisesti teollistuvien maiden ensimmäistä teollisuutta, koska vaatteiden ompelua ja jalkineiden valmistusta ei voi juuri automatisoida. Se ei vaadi suuria investointeja eikä kovin monimutkaista tekniikkaa, joten työvoiman halpuus ratkaisee. Urheiluvälineiden valmistuksessa sen sijaan tekniikka voi olla vaativampaa. Joidenkin välineiden valmistus on hyvinkin teknologiaintensiivistä, mutta esimerkiksi urheilupallot on tehtävä aina käsityönä, ja alalla käytetään paljon lapsityövoimaa. Urheilu- ja retkeilyvaatteet ja -jalkineet sekä näiden materiaalit vaativat teknisempää tuotekehittelyä kuin tavallinen vaatetus. Ulkoiluasujen kankaat ovat nykyisin vedenpitäviä ja hengittäviä. Markkinoille tulee jatkuvasti myös lukuisia uusia ominaisuuksia, kuten UV-säteilyn suodatus ja erilainen vaatteisiin upotettu elektroniikka. Urheiluasusteiden tuotekehittely on sijoittunut rikkaisiin maihin samalla tavalla kuin muotivaatteiden suunnittelukin, ainakin toistaiseksi. Molemmat valmistetaan tilausten perusteella alihankintana halvemman työvoiman maissa, pääosin Aasiassa. Tuotekehittelyn jälkeen valmistus on teknisesti helppoa siirtää alihankkijalle esimerkiksi Kiinaan edellyttäen, että kehittäjäyritys haluaa jakaa liikeideansa tavarantoimittajansa kanssa. Juuri Pohjoisen markkinoita ja tuotekehittelyä koskevaa tietoa varjellaan tuotantoketjuissa. Tämä pitää osaltaan yllä Pohjoisen ja Etelän välistä, Etelälle epäedullista, työnjakoa. Työnjakoa pitävät yllä toki muutkin asiat, kuten se, että Pohjoisen maat asettavat jalostetuille tuotteille korkeammat tullit ja muut rajasuojat kuin raaka-aineille. Tilaajat voisivat perustaa Etelään omat tehtaat, jos ne haluaisivat. Omat tehtaat ovat kuitenkin vaatetus- ja jalkinealalla enemmän poikkeus kuin sääntö. Alihankkijoilta tilaaminen on joustavaa ja nopeaa, ja tilaukset on helppo siirtää tehtaasta toiseen. Joustavuudesta maksaa kuitenkin lopulta tehtaan työntekijä. Päivät ovat pitkiä, eikä palkalla tule kunnolla toimeen. Työmäärä ja palkka vaihtelevat sen mukaan, miten tilauksia on tullut. Tasatakseen tilaushuippuja alihankkijat siirtävät töitä edelleen toisille alihankkijoille. Tämä vaikeuttaa huomattavasti tilaajayritysten pyrkimyksiä toteuttaa sosiaalista vastuuta tuotantoketjussa. Myös tuotanto-olosuhteita ja palkkoja valvovien yritysten ja järjestöjen työ hankaloituu. Vaatimalla samalla sekä nopeampia toimitusaikoja että halvempia tuotteita tilaajat asettavat tehtaat tilanteeseen, jossa palkkojen ja muiden työehtojen parannus on yleensä käytännössä mahdotonta. Jotta työolot voisivat parantua, palkat nousta ja ammatillinen järjestäytyminen olla mahdollista, tilaajien pitäisi sitoutua tavarantoimittajiinsa. 5) LTT-Tutkimus Oy 2003, s. 62. HIKIPAJAT PINNALLA 78 ALAN VASTUUKYSYMYKSIÄ TUOTANTOKETJUN ALKUPÄÄ Lapsityöstä ja aikuistyöstä Lapsityö tuntuu nousseen ensimmäisenä tuotannon sosiaalisena ongelmana yritysten ja yleisön tietoisuuteen. FinnWatchin Vaatteita etelästä -selvityksessä vuodelta 2006 joidenkin vaateyritysten johto ilmoitti huolestuneisuutensa ainoastaan lapsityön käytöstä. Urheiluvaatteiden, -jalkineiden ja -välineiden valmistuksessa käytetään maailmalla myös lapsityövoimaa. Lasten tehdastyön pahimmat ongelmat ovat pakkotyö, liian pitkät työpäivät, liian raskas tai vaarallinen työ ja se, että työnteko estää lasta käymästä koulussa 6. Lapsityön taustalla on yksinkertaisesti se, että vanhemmat eivät pysty elättämään perhettään. Jokainen vanhempi haluaa lapselleen kunnon koulutuksen jo senkin vuoksi, että aikuisena lapset voisivat paremmin huolehtia ikääntyneistä vanhemmistaan. Ongelmien siivoaminen eli lasten erottaminen työstä ei käy ratkaisuksi, koska lapsen ja hänen perheensä täytyy ansaita elantonsa edelleen jostakin, ja lapsi voi joutua jopa orjaksi tai prostituoiduksi. Perimmäinen ongelma on vanhempien työssä ja toimeentulossa. Vanhemmat saattavat olla työttömiä tai saada niin pientä palkkaa, että se ei riitä perheen elättämiseen. Ratkaisu lapsityöongelmaan on aikuisten työn ja toimeentulon tekeminen ihmisarvoisemmaksi. Vaikeimmassa asemassa ovat yksinhuoltajaäitien perheet, koska naisten pienen palkan taustalla piilee yleensä ajatus siitä, että naiset eivät ole perheen ensisijaisia elättäjiä. Ammatillinen järjestäytyminen on paras keino tuotannon sosiaalisten ongelmien, myös lapsityökysymyksen, ratkaisemiseen. Etuja ajetaan parhaiten, kun ihmiset ajavat niitä itse. Kehitysmaissa ihmisten järjestäytyminen on tärkeä kehityskeino myös sen vuoksi, että päätäntävalta on silloin ihmisillä itsellään, ja kehitys voi saada heidän haluamansa muodon. Kauppa auttaa kehitystä vain silloin, kun se hyödyttää jotenkin myös paikallisia eikä tuhoa ympäristöä. Esimerkiksi eri maiden vapaatuotantoalueilla ulkomaisten yritysten ei tarvitse maksaa veroja ja tonttivuokratkin ovat halpoja tai ilmaisia. Infrastruktuuri, kuten tiet ja vesihuolto, rakennetaan näille alueille yrityksiä varten ilmaiseksi, kun taas muualla infrastruktuurin taso on olematon. Kun työntekijöitä on näillä alueilla usein kielletty järjestäytymästä ja palkat ovat pieniä, ei tehtaasta ole paikallisille ja ympäristölle juuri hyötyä. Palkkarahat eivät siirry muualle; niillä kulutetaan vain välttämätön määrä huonolaatuista ruokaa. Monissa kehitysmaissa itse työlait ovat suhteellisen tiukkoja, mutta niitä ei valvota tarpeeksi tehokkaasti. Kuitenkin vapaatuotantoalueilla säädökset 6) Lapsityön pahimmat muodot ovat salakuljetus, aseelliset konfliktit, orjuus, seksuaalinen hyväksikäyttö ja vaarallinen työ. ILO <www.ilo.org> 8 HIKIPAJAT PINNALLA ovat hyvin löyhiä eivätkä riitä takaamaan työntekijöille kunnollisia työehtoja. Tämän vuoksi ei riitä, että tilaajayritys vaatii tavarantoimittajaa noudattamaan paikallista lakia. Kehitysmaiden minimipalkat ovat meidän kukkarossamme hyvin pieniä, ja valmistuksen osuus tuotteen hinnasta on niin pieni, että palkankorotuksiin olisi kyllä varaa. Kuluttajajärjestöjen selvityksen 7 mukaan farkkujen hinnasta ompelijan osuus on yksi prosentti. Suurin osa hinnasta muodostuu arvonlisäverosta, kauppojen katteista sekä tuotemerkin hallinta- ja markkinointikuluista. Ompelijan palkan voisi nostaa moninkertaiseksi ilman, että se käytännössä vaikuttaa loppuhintaan. Kehitysmaissa työntekijöiden palkat vaatetusteollisuudessa ovat reaalisesti laskeneet ja työajat pidentyneet, vaikka yritysten yhteiskuntavastuusta puhutaan rikkaissa maissa yhä enemmän. Puhe yhteiskuntavastuusta on myös synnyttänyt kukoistavan vastuubisneksen. 8 Ostovoima Indonesiassa n Paitsi palkkataso myös hintataso on kehitysmaissa huomattavasti alhaisempi kuin Suomessa. Maksetut palkat ovat kuitenkin yleensä niin pieniä, että niillä ei elä kunnolla kehitysmaissakaan. Palkkatasosta kertoo Australian Oxfamin tekemä kysely 9 indonesialaisille urheiluvaatteita valmistavien tehtaiden työntekijöille. Siinä kysyttiin, mikä on heidän kuukausittainen kulutuksensa, mitkä ovat kymmenen yleisintä ruokaa, ja mitä kymmentä ruokalajia työntekijät hankkisivat lisärahalla. Haastatellut asuivat suurten kaupunkien lähialueilla. Suurin osa heistä sai palkkaa rupiaa eli noin 75 euroa kuukaudessa, eli tuntipalkka oli noin 47 senttiä. Näiden lisäksi he saivat ylityökorvausta sekä pienet päivärahat lounasta ja työmatkoja varten. Naimaton työtekijä työskentelee 40 tuntia maksaakseen kuukauden asumisensa ja 6 tuntia juomavetensä ansaitsemiseksi. Kuukausittaisen riisin eteen pitää työskennellä 4,5 tuntia ja kananlihan vuoksi 3,75 tuntia. Joillakin vastaajista oli varaa vain 1,5 kiloon kananlihaa kuukaudessa. Kuukauden kananmunien eteen pitää työskennellä 2,6 tuntia; teen, sokerin ja maidon eteen 2,8 tuntia ja vihannesten eteen 18,5 tuntia kuukaudessa. Lisärahalla työntekijät hankkisivat parempilaatuista riisiä, joka maksaisi kuukaudessa 30 senttiä enemmän. Kanan sijasta he hankkisivat naudanlihaa, jonka kilohinta on 1,6 euroa korkeampi, ja joisivat teen sijasta kahvia. Naiset haluaisivat hankkia lisärahalla 24 senttiä pullo maksavaa yrttijuomaa kuukautisten ajaksi. 7) Kuluttaja-lehti 6/2007 s ) <http://www.itglwf.org/displaydocument. aspx?idarticle=15453&langue=2> ja <http://www.ethicalcorp. com/content.asp?contentid=5637> 9) Oxfan International 2006, s. 16.9 Tuotannon ympäristövaikutukset riippuvat paljon käytetyistä menetelmistä. Ompelu ja kokoonpano eivät sinänsä rasita ympäristöä; suurimmat ympäristökuormitukset tulevat puuvillan viljelystä sekä kankaan ja nahan käsittelystä. Urheiluvälineiden ympäristövaikutukset vaihtelevat välineittäin. Monet niistä on valmistettu teräksestä, kumista, hiilikuidusta ja/tai erilaisista käsitellyistä muoveista. 10 Seuraavissa tapauskertomuksissa tehtailta on keskitytty erityisesti ammatillisen järjestäytymisen problematiikkaan. Tiedot perustuvat kansainvälisen Oxfam-järjestön ja sen australialaisen paikallisjärjestön Offside-raporttiin 11. Raportin kirjoittaneilla Australian Oxfamin työntekijöillä on pitkä kokemus aasialaisten tehtaiden työolosuhteista. busana prima global erotti työolojen puolesta lakkoilleet PT Busana Prima Global -yrityksen Gunung Putrin tehdas sijaitsee Indonesiassa, Länsi-Jaavan saarella Bogorissa. Tehdas valmisti/valmistaa urheiluvaatetusta seuraaville brändeille: Le Coq Sportif, Bera USA, Converse, Ecko Red, Hummel, Lotto, Maui, Ping ja Prostar. Tehtaan tilauksista suurin osa hoidetaan yrityksestä nimeltä Focus Far East. Tehtaalla on yli työntekijää. Busana Prima Global erotti neljä ammattiyhdistysaktiivia sekä 166 muuta työntekijää, kun he ryhtyivät lakkoon parantaakseen työolojaan. Työntekijät valittivat, että johto kohteli heitä mielivaltaisesti, ei täyttänyt lupauksiaan, huusi heille ja jopa heitteli tavaroita. Jos asetettuja tavoitteita ei saavutettu, töitä joutui tekemään joskus jopa tunteja ilmaiseksi. Indonesialainen ammattiyhdistys GSBI informoi asiasta Autralian Oxfam -järjestöä vuonna Tehdasyrityksen johto kielsi ongelmat. Australian Oxfam ja kansainvälinen vaatteiden tuotanto-olosuhteisiin keskittyvä Clean Clothes -kampanja ottivat yhteyttä Busana Prima Globalin johtoon, Indonesian työministeriöön, tehtaan tuotteita tilaaviin brändiyrityksiin, tilauksia hoitavaan Focus Far Eastiin ja tehtaan emoyhtiöön Iso-Britanniaan. Järjestöt vaativat tehtaan johtoa ratkaisemaan työongelmat. Yli vuosi tapahtumien jälkeen tilauksista vastaava yritys Focus Far East ja Australian Oxfam pääsivät lopulta sopimukseen siitä, että tehtaalle lähetetään paikallinen työoikeusasiantuntija arvioimaan, olivatko tapahtumat Indonesian lain ja YK:n Kansainvälisen työjärjestön ILO:n sopimusten mukaisia. Asiantuntijan raportin mukaan lakko oli laiton, mutta myös tehdas oli kohdellut työntekijöitä ja ammattiyhdistysaktiiveja laittomasti. Rikkomukset järjestäytymisoikeutta vastaan olivat vakavia, säännöllinen ilmaiseksi ja pakon edessä tehty ylityö rikkoi Indonesian lakia, juomavesi oli likaista ja työntekijät pakotettiin eroamaan tehtaalta lomien, perhesyiden tai sairastumisen vuoksi sen sijaan, että olisivat saaneet vapaata. Tehtaan tilaukset hoitava Focus Far East aloitti vuonna 2005 neuvottelut tehtaan johdon kans- 10) Amerin vuosikertomus 2006 <www.amer.fi> 11) Oxfam International sa tilanteen parantamiseksi. Tehdas ei ollut vuonna 2006 ottanut lakon vuoksi erotettuja työntekijöitä takaisin töihin eikä myöskään maksanut erotetuille korvauksia. 30 työntekijää ja neljä ammattiyhdistysaktiivia kampanjoivat vielä vuonna 2006 päästäkseen takaisin tehtaalle. Heille tarjottiin työtä saman yrityksen tehtaasta tunnin matkan päästä, mutta he kieltäytyivät siitä. Australian Oxfam lähetti brändiyrityksille uudet kirjeet vuonna 2005 vaatien korvausten maksamista erotetuille. Osa brändiyrityksistä on vastannut kirjeeseen, osa ei. Ratkaisua ei ole vieläkään tullut. jaqalanka ltd:n työntekijöitä uhkailtiin ja yritettiin erottaa Katunayaken vapaakauppa-alueella Sri Lankassa sijaitseva Jaqalanka Ltd -tehdas valmisti/valmistaa urheiluvaatteita, työvaatteita, ulkoiluvälineitä ja päähineitä Nikelle, Columbialle ja Red Kapille. Tehtaalla on noin 400 työntekijää. Tehtaan työtekijät lakkoilivat puoli päivää huhtikuussa 2003, kun johto oli ilmoittanut, ettei se maksa työntekijöiden uuden vuoden bonusta. Bonus oli maksettu tehtaalla sen perustamisesta lähtien 28 vuoden ajan. Summa oli noin kuukauden palkan suuruinen, ja työntekijät olivat laskeneet taloutensa sen varaan. Noin 220 työntekijää perusti johdon kanssa neuvotellakseen tehtaalle ammattiosaston, joka liittyi vapaakauppa-alueiden ammattiliittoon (Free Trade Zones Workers Union). Kun 220 lakkoillutta työntekijää palasivat seuraavana päivänä työpaikalleen, tehdas kieltäytyi ottamasta heitä takaisin. Free Trade Zones Workers Union kirjoitti asiasta työministerille ja pyysi toimenpiteitä. Neuvottelut aloitettiin. Huhtikuussa 2003 tehtaan johto ilmoitti, että se maksaa bonuksena neljänneksen kuukausipalkasta koko kuukauden palkan sijaan. Tehdas ei vieläkään tunnustanut ammattiliittoa. Free Trade Zones Workers Union kertoi johdon ahdistelleen työntekijöitä ja ammattiyhdistysaktiiveja. Heitä on uhattu puukottaa ja tappaa, ja kahden aktiivin kimppuun hyökkäsi heille tuntemattomia miehiä tehtaan ulkopuolella. Clean Clothes -kampanja ja muut järjestöt kirjoittivat aiheesta monelle taholle: Sri Lankan viranomaisille, tehtaan johdolle, Nikelle, Columbialle ja Red Kap brändin omaistavalle VF Corporationille. Ay-järjestö Free Trade Zones Workers Union lähetti Euroopan unionille ja Yhdysvaltain hallinnolle vetoomuksen, jossa esitettiin, että maat saisivat tullietuusjärjestelmän (GSP) mukaisen kohtelun vain sillä ehdolla, että perustyöoikeudet toteutuvat. Tullietuudet ovat Sri Lankan vaatetusteollisuudelle hyvin tärkeitä. Tehtaalla järjestettiin äänestys, jossa työntekijät valitsivat ammattiliittonsa. Vain 17 henkilöä äänesti, mikä oli aivan liian kaukana vaadittavasta 40 prosentista. Nike ja Columbia lähettivät tarkastajansa tehtaille arvioimaan tilannetta. Tehtaan johto väitti edelleen toimineensa laillisesti. Nike ja ammattiliitto tekivät asiasta valituksen tehtaiden työoloja valvovalle Fair Labor Association -järjestölle (FLA), jonka jäsen Nike on. FLA pyysi pai- HIKIPAJAT PINNALLA 910 kallista Centre for Policy Alternatives -järjestöä kokoamaan osapuolet yhden pöydän ääreen. Kokoukset järjestettiin lokakuussa 2003, ja tehdas tunnusti lopulta työntekijöiden ammattiliiton. 12 Asiantuntijat arvioivat kuitenkin, että liiton on vaikea saada läpi palkankorotuksia, koska brändiyritykset maksavat tehtaalle liian vähän, jotta sillä olisi varaa korotuksiin. Oxfam vaatii brändiyrityksiä paljastamaan ostamiensa tuotteiden hinnat ammattijärjestölle tai pyytämään hintatiedot tehtaalta, jotta ammattijärjestö voi neuvotella palkoista. Nike sai kaiken kaikkiaan kiitosta asian hoidosta samoin kuin neuvotteluihin osallistunut Columbia, mutta molempia pyydettiin toimimaan aktiivisemmin ja ripeämmin sekä edistämään palkankorotuksia. nike tilasi, lopetti tilaukset, 8000 työttömiksi dosonilta Tehdas PT Doson sijaitsi Indonesiassa, Tangerangin kaupungissa Länsi-Jaavalla. Tehdas valmisti urheilujalkineita Nikelle. Tehtaalla oli työntekijää. PT Doson oli valmistanut ainoastaan Nikelle vähintään vuodesta Tehdas investoi Niken pyynnöstä lisätehdasrakennukseen vuonna 2001, mutta jo seuraavana vuonna Nike ilmoitti lopettavansa tilaukset yritykseltä. Tehdasyritykselle tämä tuli yllätyksenä, eikä se saanut tilauksia muualtakaan, koska samaan aikaan monet ulkomaiset investoijat olivat tuotantokustannusten kohoamisen vuoksi siirtymässä joukolla Indonesiasta Vietnamiin ja Kiinaan. Indonesia sai demokraattisen hallinnon ja ratifioi Kansainvälisen työjärjestön ILO:n ammattiyhdistystoimintaa koskevat keskeiset sopimukset vuoden 1998 tienoilla. Nike ja Oxfam ovat esittäneet eri syitä tilausten loppumiselle. Nike sanoi syyksi ongelmat toimitusajoissa ja laadussa, mutta Oxfam epäili syyksi työntekijöiden vaatimuksia. Työntekijät olivat voimakkaasti kampanjoineet parempien palkkojen ja työolojen puolesta sekä lakkoilleet vuonna Lisäksi Oxfam huomautti, että Nike ei kertonut syytä ristiriitaan lisäinvestointien vaatimisen ja tilausten lopettamisen välillä ja että työntekijöiden työpäivien lyhentyessä kohtuullisemmiksi tilausajat pitenevät. Työntekijöiden valitsema ammattiyhdistys järjesti mielenosoituksia ja vaati Nikeltä tilausten jatkamista tai edes lainmukaisen erottamiskorvauksen ja lomakorvausten maksamista työntekijöille. Oli tilausten lakkauttamisen syy mikä tahansa, tehtaan lähes työntekijää jäivät työttömiksi. Heidän oli vaikea saada työtä, koska tilaukset siirtyivät muutenkin Indonesiasta pois. Indonesian esimerkki osoittaa, kuinka tiukkaa kilpailu halvemman työnvoiman maiden välillä on. Hallinnon demokratisoiminen ja ILO:n työelämän perusoikeuksien ratifiointi antaa muille maille varoittavan esimerkin siitä, kuinka ulkomaisten yritysten kiinnostus saattaa lopahtaa. Dominoefekti on hyvin laaja ja vakava. Sama tapahtuu mikrotasolla: 12) Lähteestä ei käy selkeästi ilmi, missä vaiheessa lakkoilleet otettiin takaisin työpaikalleen. 10 HIKIPAJAT PINNALLA tehtaan entisten työntekijöiden on vaikea saada työtä senkin vuoksi, että heitä pidetään hankalina. Lopulta Nike järjesti kyseisen tehtaan erotetuille työntekijöille korvauksia, ilmaista terveydenhoitoa ja ammattikoulutusta. Kokonaiskuva tapahtuneista on kuitenkin huolestuttava: yritykset korostavat vastuullisuuttaan mutta siirtävät tilauksiaan yhä heikompien työoikeuksien maihin. SUOMEN URHEILUKAUPPA Urheilumyynti jaoteltuna vaatteisiin, jalkineisiin ja myymälätyyppiin Urheiluliikkeistä ostetaan paljon myös arkivaatteita. Suomen urheilukaupasta voi löytää huvittaviakin piirteitä, kuten tuulipukubuumi. Joka tilanteessa näkyneet tuulipuvut herättivät hilpeyttä, ja virolaiset keksivät suomalaisille lempinimen, joka kuvastaa tuulipukujen suhinaa. Buumi oli kuitenkin urheiluvaatetusalalle hyvää bisnestä. Rajanveto urheiluvaatetuksen ja muun vaatetuksen välillä on häilyvä ja hämärtyy edelleen. Esimerkiksi nuorisovaateliikkeet myyvät urheilumerkkejä Sporttimyyjä-lehden mukaan merkkien muodikkuudesta riippuen. Muotikauppa kiinnostaa suuria urheilubrändejä. 13 Toisaalta urheiluliikkeet ovat lisänneet osuuttaan Suomen vaatemyynnistä. Urheiluliikkeissä myytävien vaatteiden hintataso on suhteellisen korkea. 14 Taulukossa 1 esitellään Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry:n jäsenyritykset kattava tilasto, jossa selviää esimerkiksi urheilumyynnin osuus kaikesta vaatetuksen ja jalkineiden myynnistä. Järjestön jäsenyritykset eivät kata koko markkinoita, ja luvut ovat vain suuntaa antavia. Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry:n arvio Suomen vaatemarkkinoiden koosta vuonna 2005 oli vain 2,5 miljardia euroa, kun KM Kaupan maailma -lehden vastaava arvio oli 3,5 miljardia. 15 Urheilukaupan ketjujen Elmo, Kesport, Intersport, Partiokaupat, Sportia ja Top-Sport 161,6 miljoonan euron suuruinen vaatemyynti oli Tekstiili- ja jalkinetoimittajien liiton tilaston mukaan 6,3 prosenttia koko Suomen vaatemarkkinoista vuonna Tavaratalojen Anttila, Citymarket, Euromarket, Prisma, Sokos ja Stockmann urheiluosastot myivät vaatteita 75,6 miljoonalla, joka on 2,9 prosenttia vaatemarkkinoista, ja muu urheilukauppa 76,8 miljoonalla eurolla edustaen 3,0:aa prosenttia vaatemarkkinoista 17. Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry:n tietojen mukaan urheiluketjut ovat merkittäviä jalkinemyyjiä: ne vastaavat 15 prosentista Suomen jalkinemarkkinois- 13) Sporttimyyjä 4/2007. Urheilukaupan vähittäismyynti 2006, s ) LTT-tutkimus Oy 2003, s ) Teja Tekstiili ja jalkinetoimittajat ry <www.teja.fi>, KM Kaupan Maailma 3/2006 s ) Teja Tekstiili ja jalkinetoimittajat ry <www.teja.fi> 17) Teja Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry ei kerro, mitä myymälöitä muu urheilukauppa pitää sisällään, eikä vaatteiden ja jalkineiden osuuksia myynnistä sen vuoksi voitu laskea.11 Taulukko 1. Urheilumyynti tuotteittain ja ketjutyyppien osuudet vaate- ja jalkinemarkkinoista Urheilu- Tavaraketjut* talot** Vaatteiden osuus urheilumyynnistä % Urheilujalkineet % Muut urheilutuotteet % Yhteensä % Urheilumyynti yhteensä, milj Osuus vaatemarkkinoista % 6 3 Osuus jalkinemarkkinoista % 15 6 Huom! Tilasto kattaa vain Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry:n jäsenyritykset. *Urheiluketjut: Elmo, Kesport, Intersport, Partiokaupat, Sportia ja Top-Sport **Tavaratalot: Anttila, Citymarket, Euromarket, Prisma, Sokos ja Stockmann Lähde: Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry, Sporttimyyjä-lehti ja oma aineisto Taulukko 2. Urheilukaupan vähittäismyynti 2006 Ryhmä Myynti milj. Intersport* 257,0 Prisma 72,0 Citymarket 58,6 Sportia 54,3 Top-Sport 44,1 Stockmann 26,1 Partiokaupat 25,3 Stadium 24,7 Sport In 21,0 Anttila 19,8 Elmo Sport 19,6 Sokos 13,0 Muut** 275,0 Yhteensä 910,5 Lähde: Sporttimyyjä-lehti 4/2007 * Sisältää Kesportin ja Budget Sportin luvut. ** Perustuu Sporttimyyjä-lehden osittaiseen arvioon. ta. Tavaratalojen urheiluosastojen vastaava osuus on vain 6 prosenttia ja muun urheilukaupan 4 prosenttia. Urheiluketjut myivät jalkineita 77,8 miljoonalla vuonna 2006, tavaratalojen urheilujalkinemyynti oli 30,5 miljoonaa, ja muu urheilukauppa myi urheilujalkineita 20,4 miljoonalla eurolla. 18 Valmistus Made in -merkinnät ovat vaatteissa, jalkineissa ja urheiluvälineissä nykyisin vapaaehtoisia, eikä niitä näin ollen myöskään valvota. Yhdysvalloissa ja Japanissa myytävissä tuotteissa on oltava alkuperämerkinnät. Urheiluvaatteiden valmistusmaista ei voi esittää tarkkoja tilastoja. Vaatteiden maahantuontitilastot on laadittu valmistusmateriaalien ja -tekniikoiden perustella, ei sen perusteella, käytetäänkö vaatetta urheillessa tai muuten. Urheilujalkineet ja urheiluvälineet voidaan erotella maahantuontitilastoista, mutta emme esitä tilastoja tässä, koska urheilualalla on paljon suuria brändejä, joiden tuotteet tulevat usein jonkin muun rikkaan Pohjoisen maan kautta. Yleistyksenä voidaan sanoa, että Suomessa myytävät tekstiilit ja jalkineet valmistetaan käytännössä aina Aasiassa, varsinkin Kiinassa. Myös urheiluvälineistä suuri osa valmistetaan Aasiassa. Suurimmat vähittäismyyjät Urheilukauppaan kuuluu monenlaista vapaa-ajan vaatteista moottoripyöriin, veneisiin, keinonurmiin, lääkintävälineisiin ja aseisiin. Tilastokeskuksen urheilukaupan luvuissa on mukana kalliita veneitä ja moottoreita. Siksi tässä selvityksessä käytetään Sporttimyyjä-lehden keräämää tilastotietoa Suomen suurimmista urheiluketjuista. Sporttimyyjälehti on saanut tiedot kysymällä yrityksiltä. Suomen suurimmat urheilumyyjät ovat urheilu- 18) Teja Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry <www.teja.fi> kaupan ketjuja sekä tavaratalo- ja marketketjuja. Ylivoimaisesti suurin on Keskon Intersport, jolle kuuluvat myös Kesport ja Budget Sport -myymäläkonseptit. Ero seuraaviin ketjuihin on moninkertainen. Seuraavana Intersportin jälkeen on S-ryhmän marketketju Prisma ja kolmantena K-ryhmän Citymarket. S-ryhmällä ei ole omia urheilumyymälöitä, mutta urheiluvaatteita ja -välineitä myydään Prismojen lisäksi osassa Sokoksia. Keskon urheilumyyntiä tulee Intersportin ja Citymarketin lisäksi Anttiloista. S-ryhmän ja K-ryhmän jälkeen kolmanneksi suurin kaupan keskusliike, Tradeka, ei päässyt Euromarkettien urheilumyynnillä tilastoon, mutta yritystä käsitellään tässä selvityksessä, koska mukaan on haluttu ottaa kaikki suuret kaupan keskusliikkeet. Neljännellä kaupan ryhmällä, Wihurilla, ei ole enää urheilukauppaa, kun se myi Sportiansa SGN Groupille. Sportia on Intersportin jälkeen seuraavaksi suurin urheiluketju. Markettien ja varsinaisten urheilukauppojen eroja kuvaa Citymarketin vapaa-ajan markkinointipäällikön Pentti Joroisen Sporttimyyjä-lehdelle antama toteamus, että Citymarketin asiakkaat ostavat enemmän sen hetken tarpeeseen kuin erikoiskaupat, joiden asiakkaat kuntoilevat joka tapauksessa 19. Muut -luokka on taulukossa 2 hyvin suuri. Siihen kuuluvat itsenäisten urheiluliikkeiden myynti, Tradekan Euromarkettien urheilumyynti, S- ja K- ryhmien muiden kuin tässä käsiteltyjen ketjujen urheilumyynti, halpatavaratalot (yksittäiset liikkeet ja halpaketjut), lajien erikoisliikkeet, eräkaupat (kalastus- ja metsästyskaupat mukaan lukien), etämyynti ja joidenkin urheilumerkkien oma suoramyynti. Esimerkiksi monet kuntosalit myyvät urheiluasuja ja -välineitä oman toimintansa ohessa ) Sporttimyyjä 4/2007. Urheilukaupan vähittäismyynti s ) Clean Clothes Campaign 2005, s. 15. HIKIPAJAT PINNALLA 1112 Taulukko 3. Suurimmat urheilukaupan suomalaiset tavarantoimittajat Yritys Liikevaihto milj. Adidas Suomi Oy 30,3 Oy Sultrade Ltd 25,9 Halti Oy 24,1 L-Fashion Group Oy 23,1 Erätukku* 22,8 Nike Finland Oy 19,3 Normark Suomi Oy 17,4 Reebok Finland Oy 17,0 Micky Björkholm Trading Oy 15,4 Tunturi Oy Ltd 13,9 Salomon Sports Finland Oy 13,4 Amer Sports Suomi Oy 12,4 Helkama Velox Oy 10,2 Berner Oy Sport-osasto 9,5 Cycleurope Finland Oy 8,6 Viking Jalkineet Oy 7,7 Haglöfs Oy 7,4 IC Companys Finland Oy 7,3 Vandernet Oy 7,2 Puma Finland Oy 7,2 Sako Oy 7,1 Karhu Sporting Goods Oy 6,7 Eloranta Oy 6,7 Raul Hellberg Oy 5,9 K. Hjorth Oy 5,9 Exel Sports Oy 5,2 Yhteensä 337,6 Lähde: Sporttimyyjä-lehti 4/2007 * Erätukku ei sisältynyt Sporttimyyjä-lehden tilastoon Sporttimyyjä-lehden arvion 21 mukaan urheilukauppojen lukumäärä ei kasva, koska pieniä liikkeitä lopettaa luultavasti saman verran kuin ketjut perustavat uusia myymälöitä. Myymälöiden koko sen sijaan kasvaa. Pääkaupunkiseudulla kilpailu on äärimmäisen kovaa. Vuosien aikana alueelle on avattu 12 suurta urheilukauppaa. 22 Tavarantoimittajat Taulukossa 3 on esitetty suurimmat suomalaiset tavarantoimittajat Sporttimyyjä-lehden mukaan. Taulukossa olevista yrityksistä on selvitykseen otettu ne, jotka myyvät omilla brändeillään pääasiassa perusurheilutuotteita: vaatetusta, jalkineita tai urheiluvälineitä. Erikoisempia valikoimia, esimerkiksi lähinnä kalastusvälineitä, myyvät yritykset on jätetty pois. Mukana kyselyssämme ovat Halti, Erätukku, Amer, Karhu ja Exel. L-Fashion Group on käsitelty Vaatteita etelästä -selvityksessä. 23 Suurten kansainvälisten brändien maaedustajat 21) Sporttimyyjä 4/2007. Urheilukaupan vähittäismyynti s ) Sporttimyyjä 4/2007. Urheilukaupan vähittäismyynti s ) Vaatteita etelästä -selvitys on saatavilla osoitteessa <www. finnwatch.org/julkaisut.html> 12 HIKIPAJAT PINNALLA on jätetty kyselystä pois. Näitä brändiyrityksiä käsitellään kokonaisuutena suomalaisten yritysten jälkeen valmiiden lähteiden pohjalta. Mukana ovat Adidas ja sen omistama Reebok sekä Nike, Puma, Asics ja Umbro. Lisäksi mukana ovat Mizuno, New Balance, Lotto, Kappa-brändin omistava Basicnet, Fila-brändin takana oleva Sport Brands International sekä Speedo ja Lacoste -brändeistään tunnettu Pentland. VÄHITTÄISMYYJIEN VASTUULLISUUS Seuraavat tiedot perustuvat yritysten edustajille tehtyihin haastatteluihin sekä yritysten nettisivuihin ja vuosikertomuksiin. Yritykset ovat saaneet kommentoida tekstejä ennen niiden julkaisemista. Vastuujärjestelmiä käsitellään lyhyesti vastuualoitteita-alaluvussa. Kesko Oyj Intersport, Kesport, Budget Sport, Anttila, K-citymarket Kesko myy urheilutuotteita Intersporteissa, Kesporteissa, Budget Sporteissa sekä Anttiloissa ja K-citymarketeissa. Omia brändejä ovat Intersport Finlandilla Nopsa, K-citymarketeilla Prosec-jalkineet sekä Anttiloilla Jotos ja rekisteröimätön kuntoiluvälinemerkki Gym-Tech. Intersport International Corporationin omat, Intersport Finland Oy:llä Suomen yksinmyynnissä olevat merkit ovat Crazy Creek, Cytec, Dynatour, Energetics, Etirel, Firefly, McKinley, Nakamura, ProTouch, Northbrook, TecnoPro ja Intersport. omistussuhteet ja historia Kesko syntyi vuonna 1940, kun neljä kauppiaiden perustamaa alueellista tukkukauppaa Savo-Karjalan Tukkuliike, Keski-Suomen Tukkukauppa Oy, Kauppiaitten Oy ja Maakauppiaitten Oy sulautuivat yhteen. Keskolla on ollut välillä omaa elintarvike- ja vaatetusteollisuutta sekä esimerkiksi pyörätehdas. Kesport-ketju ja Citymarket syntyivät 1970-luvulla. Anttilan tavaratalot hankittiin yrityskaupoilla 1990-luvulla. Keskon toimintatapa on kauppiaslähtöinen. Nykyisin Kesko on pörssiyhtiö, jonka suurimmat osakkeenomistajaryhmät marraskuussa 2007 olivat hallintarekisteröidyt eli jonkin sijoitusyrityksen kautta sijoittaneet (34 %), kotitaloudet (25 %) sekä yritykset ja asuntoyhteisöt (24 %). Intersport Finland Oy on Keskon tytäryhtiö. Intersport Finland johtaa Intersport, Kesport ja Budget Sport -ketjuja, ja näiden myymälöiden tiedot sisältyvät Intersportin tietoihin. Intersportit sijaitsevat kaupunkien keskustoissa ja kauppakeskuksissa, kun taas Kesportit sijaitsevat pienemmissä taajamissa. Budget Sport on edulliseen hintaan profiloitunut uusi myymäläkonsepti, jonka ensimmäinen myymälä avattiin vuonna Kansainvälisesti Intersporteja on yhteensä noin myymälää 25 maassa. Kansallisista Intersporteista muodostuva kansainvälinen yritys Intersport13 Clean Clothes Campaign Sata euroa maksavan lenkkitossuparin hinnan jakautuminen. International Corporation (IIC) markkinoi, ostaa tuotteita ja johtaa ketjuja. Kesko myy myös Baltiassa, Venäjällä, Ruotsissa ja Norjassa, mutta tämä myynti ei koske urheilutuotteita eikä tässä käsiteltyjä ketjuja. Kesko omisti puolet Adidas Suomi Oy:stä mutta myi osuutensa pois Kysymyksemme eivät koskeneet tätä yritystä. Adidaksesta on lyhyt kuvaus seuraavassa alaluvussa. myynti Intersport (ml. Kesport ja Budget Sport) on Suomen suurin urheiluketju. Intersportin, Kesportin ja Budget Sportin yhteenlaskettu markkinaosuus on Suomessa Keskon mukaan 32,5 prosenttia, ja myynti oli 257 miljoonaa euroa vuonna Ketjuilla on Suomessa 100 myymälää, joista 92 on kauppiasyrittäjien ja 8 Intersport Finlandin johtamia. Anttiloiden ja K-citymarkettien yhteenlaskettu urheilumyynti oli 67 miljoonaa euroa. K-citymarketeilla ja Anttiloilla on kummallakin vain yksi oma urheilumerkki. Oman merkin osuus urheilumyynnistä on K-citymarketeissa noin 7 prosenttia ja Anttiloissa noin 8 prosenttia. Varsinkin K- citymarkettien myynnistä ehdottomasti suurin osa on kansainvälisiä brändejä. Niissä myydään suurten merkkien lisäksi joitakin vähemmän tunnettuja tavarantoimittajien merkkejä. Myös Intersport Finlandilla on vain yksi aivan oma merkki. Intersportin muut omat merkit ovat Suomen yksinmyyntimerkkejä. Niiden osuus myynnistä on liikesalaisuus. Anttila harjoitti etämyyntiä Virossa ja Latviassa 20 miljoonalla eurolla vuonna Kesko valmistelee Intersportien avaamista Baltiassa tavoitteenaan markkinajohtajuus alueella. ostotoiminta ja/tai tuotanto Intersport Finland Oy:n hankintaorganisaatio vastaa liiketyyppien valikoiman muodostamisesta ja tuotteiden hankinnasta. Suurin osa Intersport Finlandin Suomen yksinmyyntimerkeistä hankitaan kansainvälisen Intersportin kautta, osa on Keskon omaa maahantuontia. Intersport Finlandin tuotepäälliköitä on mukana vaikuttamassa kansainvälisen Intersportin valikoimiin. Keskolla on oma lista niin sanotuista riskimaista, mutta se ei ole julkinen. Keskon yhteiskuntavastuun asiantuntijan Marjut Lovion mukaan listalla oli 37 maata tammikuussa Käytännössä riskimaalista on yhteneväinen BSCI:n riskimaalistan 24 kanssa, mutta Kesko pitää listallaan vain niitä maita, joista sille tulee tuotteita. Yleisesti ottaen ne maat, joissa sijaitsevilla tuotantolaitoksilla Kesko vaatii tehtäväksi BSCI-auditointeja, ovat myös Keskon riskimaalistalla. Intersport Finlandin ostoista 5,5 prosenttia tulee Keskon yhteiskuntavastuun kannalta riskimaiksi määrittelemistä maista. Lukuun sisältyvät sekä kansainvälisen Intersportin kautta tulevat että Keskon itse maahantuomat Intersport-ketjun tuotteet. Alun perin riskimaissa valmistettuja tuotteita voi tulla kuitenkin myös muiden maiden kautta. Keskon yhteiskuntavastuun asiantuntijan Marjut Lovion mukaan Anttilan urheilutuotteet tulevat agenttien kautta omana maahantuontina. Riskimaiden osuus urheiluryhmän kaikesta maahantuonnista on Anttilalla noin 8 prosenttia. K-citymarketin urheiluvalikoimista 70 prosenttia tulee suoraan kansainvälisiltä merkkitoimittajilta, agenttien ja muiden maahantuojien osuus on 23 prosenttia ja oman tuonnin osuus (Prosec-merkillä) 7 prosenttia. Riskimaatuonnin osuudeksi ilmoitetaan koko oma tuonti, eli 7 prosenttia. vastuullisuus Keskon yhteiskuntavastuuvision mukaan se kuuluu edelläkävijäyrityksiin, jotka vapaaehtoisilla toimenpiteillään ovat yhteiskuntavastuussa suosituksia ja lainsäädäntöä edellä. Keskon oma, kehitysmaatuontia koskeva Ostotoiminnan eettiset periaatteet -ohjeisto hyväksyttiin jo vuonna 1999 (ohjeisto on nähtävissä Keskon net- 24) Vuoden 2008 alussa BSCI:n määrittämiä riskimaita olivat BSCI:n toimitusjohtajan Lorenz Berzaun mukaan kaikki Afrikan maat Etelä-Afrikkaa lukuun ottamatta, kaikki Latinalaisen Amerikan maat sekä Bangladesh, Bulgaria, Etelä-Korea, Filippiinit, Kambodža, Kiina, Intia, Indonesia, Malesia, Myanmar, Pakistan, Romania, Taiwan, Thaimaa, Turkki ja Vietnam. HIKIPAJAT PINNALLA 1314 tisivuilla), ja samassa yhteydessä Kesko alkoi edistää sosiaalisen vastuun SA8000-standardin käyttöä hankintaketjussaan. Kesko on yritysmaailman oman sosiaalisen vastuun järjestelmän BSCI:n jäsen. Käytännössä nykyisin pätee ensisijaisesti BSCI:n ohjeisto, vaikkakin Kesko suosittelee tavarantoimittajilleen, että he hankkivat SA8000-standardin ja pitää sitä sosiaalisen vastuullisuuden lopullisena päämääränä. Kesko on myös Vastuullisen tuontikaupan verkoston jäsen. Lisäksi yritys on jäsenenä lahjontaa kitkevän Transparency Internationalin Suomen-osastossa ja yrittää omalla toiminnallaan aktiivisesti vähentää korruptiota. Vastuullisuuskriteerit ovat samat kaikille Keskon riskimaatavarantoimittajille riippumatta siitä, kenen brändi on kysymyksessä. Kansainvälinen Intersport on myös BSCI:n jäsen. Seuraavassa esitellyt asiat koskevat niin Intersportia, Anttilaa kuin K-citymarkettejakin. Keskon ostajat on koulutettu perusasioihin Kansainvälisen työjärjestön ILO:n sopimuksista, SA8000- standardista ja BSCI-auditointimallista. Ostajat pitävät Keskon mukaan tavarantoimittajien kanssa asioidessaan jatkuvasti esillä BSCI-auditoinnin tai SA8000-sertifioinnin hankkimista. Kesko ei tarkasta tehtaita itse, vaan tavarantoimittajat tilaavat BSCI:n ja SA8000-standardin mukaiset tarkastukset ulkopuolisilta auditoijilta. Yrityksen vuoden 2006 vuosikertomuksessa todetaan, että SA8000-sertifioinnit eivät ole edenneet Keskon haluamassa tahdissa. Vuoden 2006 lopussa 28 tuotantolaitosta oli sertifioitu. Myöskään BSCI-auditointien määrä ei saavuttanut Keskon asettamaa 50 tavarantoimittajan tavoitetta vuonna Vuoden 2006 lopussa Keskon tavarantoimittajista 27:n tiedot olivat BSCI:n tietokannassa ja näistä vain 6 oli auditoitu. Joulukuussa 2007 Keskolla oli 21 BSCI-auditoitua tavarantoimittajaa, joista kolmella oli myös SA8000- sertifiointi. Lisäksi kaksi Keskon tavarantoimittajaa on itse jäsenenä BSCI:ssa ja siten sitoutunut auditoimaan omaa hankintaketjuaan. BSCI-auditoitujen joukossa on ainoastaan yksi urheilutuotteiden tavarantoimittajia, ja sen tuotteet tulevat kansainvälisen Intersportin kautta. Lisäksi yksi Keskon urheilutuotetoimittaja on parhaillaan hankkimassa tehtailleen SA8000-sertifiointia. Keskon yhteiskuntavastuun asiantuntija Marjut Lovio kertoo, että kun tehdään BSCI-auditointi, sitä aina myös täydennetään vertaamalla tavarantoimittajan tasoa SA8000-sertifioinnin vaatimaan tasoon. SA8000 on vaativampi kriteeristö kuin BSCI. Näiden erotus muodostaa niin sanotun C-osan (Best Practice for Industry). Jos yritys reputtaa C-osan eli ei täytä kaikkia SA8000:n vaatimia kriteereitä, se ei kuitenkaan tämän vuoksi voi reputtaa BSCI-auditointia. Tavarantoimittajien SA8000-sertifioinnit näkyvät myös BSCI-tietokannassa. Syyksi auditointien hitaudelle Kesko ilmoittaa, että kehitysmaiden tavarantoimittajat pitävät prosessia työläänä ja kalliina. BSCI:ssä auditoinnin hinta neuvotellaan auditoinnin tilaajan ja auditoinnin 14 HIKIPAJAT PINNALLA suorittavan kolmannen yrityksen välillä. Keskon tapauksessa tavarantoimittaja maksaa ja tilaa auditoinnit ja myös maksaa korjaustoimenpiteistä aiheutuvat kustannukset. 25 Keskon ja koko BSCI:n jäsenyritysten ostovolyymien pieni koko mainitaan myös auditointien määrän kasvua hidastavana tekijänä. Vaikka BSCI:ssä on jäsenenä huomattava määrä yrityksiä, etenkin suurten brittiläisten, ranskalaisten ja yhdysvaltalaisten kauppaketjujen mukaan saaminen helpottaisi Keskon mukaan BSCI:n toimintaa. Marjut Lovio mainitsee syyksi myös sen, että osa tavarantoimittajista on auditoitu jo jonkin muun järjestelmän mukaisesti. K-ryhmällä on ympäristöpolitiikka, jonka mukaisesti myös keskeisten yhteistyökumppaneiden edellytetään noudattavan politiikassa määriteltyjä ympäristöjohtamisen periaatteita. Kesko edistää riskimaista käyttötavaroita toimittavien yritysten ympäristövastuullisuutta tällä hetkellä pääasiassa BSCIauditointien ja SA8000-standardin avulla. 26 Joillakin Keskon riskimaatavarantoimittajilla on myös ISO ympäristöjärjestelmäsertifiointi. Kesko lanseeraa alkuvuodesta 2008 tavarantoimittajien itsearvioinnin pilottiprojektin, johon on BSCI-kriteerien lisäksi sisällytetty muita ympäristöjohtamiseen liittyviä kysymyksiä. Intersportin ja Anttiloiden omissa merkeissä on alkuperämerkinnät, mutta K-citymarkettien Prosecjalkineissa ei. Alaluvussa BSCI: Vietnamin pilottiprojekti esitellään BSCI-prosessin testauksen aloittamista Vietnamissa. Mukana on Keskon tavarantoimittajien tehtaita. avoimuus Nettisivuilla oli hyvin tietoa ostotoiminnan vastuusta, ja sivuilla kerrottiin myös vastaan tulleista ongelmista. Vastaukset olivat avoimia ja yksityiskohtaisia. Vastaaja: Keskon yhteiskuntavastuun asiantuntija Marjut Lovio. S-ryhmä / SOK Prisma, Sokos S-ryhmä myy urheilutuotteita Prismoissa, Sokoksissa sekä hiukan joissakin suurimmissa S-marketeissa pääasiassa muiden brändeillä. Omat brändit: Jupiter-polkupyörät Prismoissa sekä House Collection ja Steam -merkit Sokoksissa. 25) BSCI-järjestelmässä jäsenyritys (tässä tapauksessa Kesko) tukee (supports) tavarantoimittajaa korjaustoimenpiteissä (BSCI System: Rules and Functioning, s. 9) Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että BSCI:n jäsen osallistuu esimerkiksi taloudellisesti kustannuksiin, mutta se on neuvoteltavissa ja yleensä korjaustoimenpiteiden kustannukset maksaa tavarantoimittaja. Näin myös Keskon tapauksessa. 26) Katso BSCI:n ja SA8000-standardin ympäristöulottuvuuksista vastuualoitteita käsittelevä alaluku. BSCI:n ohjeistossa vaaditaan paikallisten lakien noudattamista ympäristövaikutuksissa, mutta SA8000-standardissa ei ole ympäristöulottuvuutta. Käytännössä Keskon uudet BSCI-järjestelmään auditoidut, SA8000-standardiin etenevät tavarantoimittajat ovat täyttäneet BSCI:n ympäristövaatimukset ensin.15 omistussuhteet ja historia S-ryhmään kuuluu SOK:n 22 itsenäistä alueosuuskauppaa ja 16 paikallisosuuskauppaa. SOK toimii näiden keskusliikkeenä sekä hoitaa hankinnan ja muita tukipalveluja. SOK-yhtymä on asiakkaidensa omistama osuuskunta. Asiakasomistajatalouksia on Suomessa yli 1,6 miljoonaa eli lähes 67 prosenttia kotitalouksista. Suomen ensimmäiset osuuskaupat perustettiin 1800-luvun lopussa luvun alussa niitä oli yli 500, toimipaikkoja ja asiakasjäseniä yli SOK eli Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta perustettiin vuonna 1904 vastaamaan yhteisistä ostoista ja muista osuuskauppojen toimintaa tukevista toiminnoista. SOK:n toiminta laajeni voimakkaasti, ja sillä oli myös omaa teollista tuotantoa, josta se kuitenkin luopui 1980-luvulla. myynti S-ryhmällä ei ole omia urheilumyymälöitä, vaan sen urheilumyynti muodostuu Prismojen ja Sokosten sekä joidenkin suurten S-markettien myynnistä. Prismojen koko myynti oli miljoonaa euroa vuonna 2006 Baltian myymälät mukaan lukien. Vuoden 2006 lopussa Prismoja oli Suomessa 47, Virossa 5 ja Latviassa 1. Kotimaan myynnin osuus oli miljoonaa euroa, josta urheilumyynnin osuus oli Sporttimyyjä-lehden mukaan 72 miljoonaa. Sokosten myynti oli 333 miljoonaa euroa vuonna Myymälöitä on vain Suomessa, ja niitä on yhteensä 20 kappaletta, joista 16:ssa myydään urheilutuotteita. Sokosten yhteenlaskettu urheilumyynti oli Sporttimyyjä-lehden mukaan 13 miljoonaa euroa vuonna SOK:n omien brändien osuuden urheilumyynnistä ilmoitettiin olevan erittäin pieni. Omia brändejä on Sokoksissa kaksi: House Collection ja Steam. Prismoissa on vain yksi oma merkki, Jupiter-pyörät. ostotoiminta ja/tai tuotanto Kaikki S-ryhmän käyttötavarat, joihin urheilutuotteetkin kuuluvat, tulevat SOK:n kokonaan omistaman hankintayhtiön Intrade Partners Oy:n kautta. Intrade Partnersin liikevaihto vuonna 2006 oli 599,6 miljoonaa euroa ja työntekijöitä oli keskimäärin 241. SOK:n omista brändeistä Prismojen Jupiter-polkupyörät hankitaan kotimaisen tavarantoimittajan kautta, joka hankkii osat Aasiasta ja EU:sta, ja pyörät myös kootaan näillä kahdella alueella. Sokoksissa myytävien House Collection ja Steam -brändien tuotteista vain pieni osa on Intrade Partnersin omaa tuontia, pääosin ne ostetaan kotimaisilta tavarantoimittajilta. Intrade Partnersin ympäristövastaava Ulla Merikallio huomauttaa, että vaikka tavarantoimittaja olisikin kotimainen, prosenttia valmistuksesta tapahtuu kuitenkin Aasiassa. S-ryhmän omien brändien tuotteita ei tule Afrikasta tai Etelä- ja Väli- Amerikasta. Omien brändien tuotteissa ei ole alkuperämerkintöjä. vastuullisuus Intrade Partners Oy on sitoutunut kaikkiin S-ryhmän yhteiskuntavastuun ohjeistoihin, joita ovat nettisivuillakin nähtävissä olevat S-ryhmän omat yhteiskuntavastuun periaatteet, Vastuullisen tuontikaupan verkoston ohjeisto ja BSCI:n toimintaohjeisto. Intrade Partners ja SOK ovat olleet BSCI:n jäseniä vuodesta Kysyttäessä, miten näin monta ohjeistoa käytännössä toteutetaan yhtäaikaa, Ulla Merikallio ilmoitti, että S-ryhmän yhteiskuntavastuun periaatteet kuvaavat vastuuta vain periaatteellisella tasolla. Tavarantoimittajayhteistyössä käytetään BSCI:n ohjeistoa. BSCI:n ohjeisto on samansuuntainen kuin Vastuullisen tuontikaupan verkoston ohjeisto, mutta tarkempi. Intrade Partners perustaa hankintojensa vastuullisuuden käytännössä BSCI:hin, eikä sen suunnitelmissa ole muiden vastuujärjestelmien käyttöönottoa. Vuonna 2006 BSCI-järjestelmä koski Intrade Partnersilla pukeutumisen, jalkineiden, kodintekstiilien ja lelujen hankinnassa lähes 50:tä prosenttia Itä-Euroopan ja Aasian tavarantoimittajien ostovolyymistä. Jatkossa BSCI-järjestelmän piiriin kuuluvat riskimaiden toimittajat allekirjoittavat ohjeiston jo ostoehtosopimuksen teon yhteydessä. Tähän mennessä riskimaiden tavarantoimittajat ovat allekirjoittaneet BSCI:n ohjeiston vasta aloittaessaan tilatun mallin täytäntöönpanon. BSCI-järjestelmän auditointiprosessi on aloitettu Intrade Partnersin suurimmista aasialaisista tavarantoimittajista, ja sen jälkeen edetään pienempiin. Ympäristövastaava Ulla Merikallion mukaan tavarantoimittajien vaihtuvuus hidastaa prosessia. Intrade Partners tuo urheilutuotteita itse maahan vain vähän ja erityisen vähän suoraan Aasiasta, minkä vuoksi BSCI-auditointeja ei vielä ole tehty omien urheilubrändien tavarantoimittajien tehtailla. S-ryhmä tai Intrade Partners eivät itse tarkasta kehitysmaiden tehtaita yhteiskuntavastuun kannalta, vaan kaikki tarkastukset tehdään BSCI:n puitteissa. Merikallio ilmoittaa, että ensimmäisistä BSCItarkastuksista ilmoitetaan tehtaille etukäteen, jotta kaikki tarvittavat dokumentit olisivat käytössä. Jatkotarkastukselle tulosta ilmoitetaan tai ei ilmoiteta etukäteen riippuen siitä, mitä on vaadittu korjattavaksi. Intrade Partnersin vastuutyö ulottuu hieman myös omien brändien ulkopuolelle, ja jatkossa vastuun toteuttamista laajennetaan tähän suuntaan. EU-alueen urheilutavarantoimittajilta on kyselty, miten ne ovat hoitaneet vastuunsa. Erityisesti suurilta urheilubrändeiltä on saatu Ulla Merikallion mukaan hyviä vastauksia, joiden perusteella niillä on toimiva järjestelmä yhteiskuntavastuuasioiden hoitamiseksi. Intrade Partners yrittää väärinkäytöksiä löydettäessä ensin auttaa tehtaita toteuttamaan vaatimukset. Jos tavarantoimittaja ei ole yhteistyöhaluinen, äärimmäisessä tapauksessa ostot voidaan lopettaa. Jos rikotut vaatimukset ovat kriittisiä, kuten lapsityövoiman käyttö, ostot jäädytetään välittömästi asian tullessa esiin ja pidetään jäädytettyinä, kunnes asia on todistettavasti korjattu. S-ryhmällä on ympäristöpolitiikka. Tehtaiden ympäristövaikutusten osalta Merikallio viittaa BSCI-järjestelmään. Lisäksi SOK:n päivittäistavaroita hank- HIKIPAJAT PINNALLA 1516 kiva ja myös Intrade Partnersin käyttötavaroiden logistiikasta pääosin vastaava Inex Partners huomioi kuljetuksissaan ympäristönäkökohdat optimoimalla kuljetusreitit, kuljettamalla täysiä kuormia ja käyttämällä nykyaikaista, ympäristövaatimukset täyttävää kalustoa. Inex Partners pyrkii auditoimaan yhdessä kuljetusliikkeiden kanssa Euroopan autokuljetuksien ympäristövaikutukset. Toisella Intrade Partnersin logistiikasta vastaavalla yrityksellä on Merikallion mukaan jo ISO ympäristöstandardi. Urheilutuotteiden jakelu hoidetaan pääosin keskitetysti. Intrade Partners vähentää myös pakkausmateriaalien käyttöä. avoimuus S-ryhmän nettisivuilta saa suhteellisen hyvin tietoa yhteiskuntavastuusta, ja myös kysyttäessä tietoa annettiin hyvin. Vastaaja: Intrade Partners Oy:n ympäristövastaava Ulla Merikallio. Stockmann Oyj tavaratalot, Hobby Hall Stockmannia käsiteltiin Vaatteita etelästä -selvityksessä. Seuraavassa tekstissä on yhdistetty aiemmat tiedot uuden kyselyn tietoihin. Stockmannilla on tavarataloja ja erikoismyymälöitä, joista tavaratalot myyvät kaikille kohderyhmille. Omia urheilubrändejä ei ole. Global Sport -brändillä myydään vain vapaa-ajan vaatteita, ja se on käsitelty Vaatteita etelästä -selvityksessä. omistusmuoto ja historia Stockmannin perusti vuonna 1862 Georg Franz Stockmann alun perin Nuutajärven lasitehtaan myymälänä Helsingin keskustaan. Nykyisin Stockmann on pörssiyhtiö, jonka markkina-arvo on noin 1,37 miljardia euroa ( ) 27. myynti Stockmannin urheilumyynti koostuu tavaratalojen urheiluosastojen myynnistä sekä Hobby Hallin urheilumyynnistä. Tavarataloja on kotimaassa seitsemän, joiden lisäksi on yksi Outlet-myymälä. Hobby Hall harjoittaa pääasiassa etäkauppaa, mutta sillä on Suomessa myös kaksi myymälää. Uusin Stockmannin tavaratalo perustettiin Suomeen vuonna Yrityksen mukaan sen jälkeen oli selvää, ettei Suomeen mahdu enää täysmittaista tavarataloa. Yrityksellä on Suomessa kasvunvaraa vain jo olemassa olevissa myymälöissä. Stockmannin tavarataloryhmällä oli vuoden 2006 lopussa Venäjällä neljä tavarataloa, kolme erikoisliikettä ja kaksi Nike-myymälää. Stockmann solmi Niken kanssa Venäjää koskevan franchising-sopimuksen vuonna Nämä Nike-myymälät myyvät Niken omia merkkejä. Stockmannin tavoitteena on perustaa maahan useita Nike-myymälöitä. Virossa ja Latviassa oli vuoden 2006 lopussa kummassakin maassa yksi tavaratalo. Virossa oli yksi Hobby Hallin myymälä. Lisäksi Hobby Hall harjoitti 27) <http://www.stockmann.com/group/fi/sijoittajat/osakkeet/> 16 HIKIPAJAT PINNALLA etäkauppaa Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Tavarataloryhmään kuuluu suomalaisten ja ulkomaisten tavaratalojen lisäksi erikoismyymälöitä, kuten Akateemisia kirjakauppoja ja Stockmann Beauty -kauneusliikkeitä sekä franchising-periaatteella muotiketju Zaran Suomen-toiminta ja muotiyritys Bestsellerin Venäjän-toiminta. Vuonna 2006 tavarataloryhmän myynti oli 76 prosenttia koko konsernin myynnistä eli 1 119,0 miljoonaa euroa. Koko Stockmannin vuoden 2006 myynti oli 1 552,6 miljoonaa ja liikevaihto 1 300,7 miljoonaa euroa. Stockmann-konserniin kuuluvat tavarataloryhmän ja Hobby Hallin lisäksi muotiketjut Seppälä ja vuonna 2007 hankittu Lindex. Suomen osuus tavarataloryhmän myynnistä oli 74 prosenttia, josta 32 prosenttiyksikköä tuli yksistään Helsingin keskustan tavaratalosta. Venäjän osuus tavarataloryhmän myynnistä oli 16 prosenttia ja Baltian 10 prosenttia. Hobby Hallin osuus koko Stockmannin myynnistä oli 17 prosenttia eli 199,8 miljoonaa euroa vuonna Suomen osuus Hobby Hallin myynnistä oli 83 prosenttia ja Baltian loput 17 prosenttia. Stockmann ei julkistanut urheiluosastojensa eikä Hobby Hallin urheilumyynnin eriteltyjä lukuja. Suomen urheiluosastojen myynti oli Sporttimyyjälehden mukaan 26,1 miljoonaa vuonna Lehdessä ei ole Hobby Hallin lukuja. Stockmannin vuosikertomuksen mukaan tavarataloryhmän myynnistä muodin osuus on 48 prosenttia ja vapaa-ajan ja harrastusten 11 prosenttia. Hobby Hallin myynnistä vapaa-ajan tuotteiden osuus (kodinkoneet ja elektroniikka pois lukien) oli 21 prosenttia. ostotoiminta ja/tai tuotanto Stockmannilla ei ole omia urheilubrändejä, vaan se myy ainoastaan tunnettujen kansainvälisten brändiyritysten urheilutuotteita. Ostokanavat, valmistusmaat ja Made in -merkinnät vaihtelevat sen mukaan, mikä brändi on kyseessä. vastuullisuus Stockmannin nettisivuilla ja vuosikertomuksessa ilmoitetaan, että yrityksellä on neljä eri sisäänoston sosiaalisen vastuun sitoumusta: Stockmannin oma sitoumus Commitment to Social Responsibility in Importing sekä BSCI:n, Vastuullisen tuontikaupan verkoston ja kansainvälisen tavarataloyhteisön IADS:n (International Association of Department Stores) jäsenenä niiden ohjeistot. Lisäksi Stockmann on lahjontaa vähentämään pyrkivän Transparency Internationalin Suomen osaston jäsen. Yhteiskuntavastuun tiedottaja Anna Bjarland kertoi, että Stockmannin suurimmilta ja merkittävimmiltä omien brändien tavarantoimittajilta vaaditaan BSCI:n ohjeistoon sitoutumista. Muut tavarantoimittajat allekirjoittavat Stockmannin oman sitoumuksen. Stockmannin oma sitoumus ei ole sosiaalisen vastuun toimintaohjeisto vaan ostosopi- 28) Urheilumyynnin prosenttiosuutta ei voitu laskea, koska Stockmann käsittelee tavarataloryhmää kokonaisuudessaan eikä ilmoita tavaratalojen myyntiä erikseen.17 Vietnamissa Ho Chi Minhissä mm. Stockmannille toimittava vaatetustehdas. muksen osa, jonka sisältönä on Vastuullisen tuontikaupan verkoston ohjeiston vaatimukset. Stockmann on allekirjoittanut IADS:n ohjeiston, koska se haluaa tukea IADS:n yhteiskuntavastuun prosessia. Tämä ohjeisto ei kuitenkaan ole Stockmannilla käytössä, koska se vastaa sisällöltään Vastuullisen tuontikaupan verkoston ohjeistoa. Edellä mainituista ainoastaan BSCI:n puitteissa tehdään tehtaiden sosiaalisen vastuun ja ympäristövastuun tarkastuksia. Koska Stockmannilla ei ole omia urheilubrändejä, sen BSCI-prosessi ei tällä hetkellä kohdistu urheilutuotteisiin. Stockmann osallistuu pilottiprojektiin, joka esitellään alaluvussa BSCI: Vietnamin pilottiprojekti. Stockmannilla on ympäristöpolitiikka, jossa pyritään muun muassa ennaltaehkäisemään jätteiden syntyä ja ottamaan ympäristöasiat huomioon silloin, kun hankinnasta ja valikoimista päätetään. Varsinaisissa tavarantoimittajien ympäristövaikutusten arvioinneissa ja tehdastarkastuksissa yritys nojaa BSCI-järjestelmään. Stockmannin Suomen-tavaratalot sekä niiden yhteiset osto- ja varastotilat Pitäjänmäellä on sertifioitu ISO ympäristöstandardin piiriin. Yhteiskuntavastuun tiedottaja Anna Bjarland huomauttaa, että yksittäiset myyjät eivät voi käytännössä vastata asiakkaiden esittämiin kysymyksiin valmistusolosuhteista, koska tuotemäärät ovat valtavia ja tuotteet vaihtuvat sesongeittain (tuotemäärät ovat kokoluokkaa parituhatta tuotenimikettä yhdessä tuoteryhmässä). Stockmannilla hankintaorganisaatio vastaa kysymyksiin valmistusmaista. Kaikkiin yritykseen kirjallisesti netin tai tavaratalojen palautelomakkeiden kautta tuleviin kysymyksiin vastataan ja kysymykset kirjataan asiakaspalautejärjestelmään. avoimuus Stockmannin nettisivuilla on tietoa sen käyttämistä eri toimintaohjeistoista, mutta tarkempia tietoja, kuten riskimaiden osuuksia tuonnista, ei sivuilla kerrota, toisin kuin Kesko ja SOK ovat tehneet. Muita yrityksiä usemmin Stockmann katsoi, että kysymyksemme koski liikesalaisuutta ja jätti vastaamatta. Koska omia brändejä ei ole, urheilutuotteiden hankinnan vastuusta sai kuitenkin selkeän kuvan. Vastaaja: Stockmannin yhteiskuntavastuun tiedottaja Anna Bjarland. Tradeka Oy Euromarket Tradekan Euromarketit myyvät urheilutuotteita. Hankintatavat tulevat lähiaikoina muuttumaan olennaisesti, joten omat brändit eivät ole vielä tiedossa. omistusmuoto ja historia Tradeka Oy:n myymäläkonsepteja ovat Siwa, Valintatalo ja Euromarket. Tradeka Oy on aiemmin ollut Osuuskunta Tradeka-yhtymän osuustoimintamallinen tytäryhtiö, mutta vuosina 2005 ja 2007 tapahtuneiden omistajanmuutosten jälkeen Osuuskunta Tradeka-yhtymä omistaa Tradeka Oy:stä enää vain pienen osan. Tradekan suurin omistaja on tehtyjen yrityskauppojen jälkeen pääomasijoitusyhtiö Industri HIKIPAJAT PINNALLA 17 Jukka Pääkkönen/SASK18 Kapital 66 prosentin omistusosuudellaan. Industri Kapital on alkujaan pohjoismainen mutta eurooppalaiseksi kasvanut yhtiö, joka sijoittaa keskisuuriin yrityksiin ja työskentelee tiiviisti omistamiensa yritysten johdon kanssa. Industri Kapitaliin investoivat yritykset, pankit, eläkerahastot ja sellaiset rahastot, jotka investoivat muihin rahastoihin. Industri Kapitalin lisäksi Tradekan muut omistajat ovat Osuuskunta Tradeka-yhtymä (16 %), Wihuri-konsernin Ruokamarkkinat Oy (16 %) ja Tradekan toimiva johto (3 %). Osuuskunta Tradeka-yhtymän muodostavat jäsenet eli kuluttajat. Tradekan juuret ovat E-osuuskunnassa, joka muodostettiin aikoinaan alueellisista osuuskaupoista ja keskusosuusliike Suomen Osuustukkukaupasta (OTK). E-osuuskunta muuttui myöhemmin Ekayhtymäksi ja koki edelleen myllerryksiä erityisesti 1990-luvun laman aikoihin. Vuonna 1993 osuuskunta ajautui yrityssaneeraukseen, jonka yhteydessä päätoimialaksi jäi vähittäiskauppa sekä hotelli- ja ravintolatoiminta, ja osuuskunnan nimeksi tuli Tradeka-yhtymä. Nykyisin Tradeka-yhtymällä on myös sijoitustoimintaa. Tradeka Oy harjoittaa vähittäiskauppaa. myynti Tradekan liikevaihto oli 1 332,7 miljoonaa euroa vuonna Euromarkettien liikevaihto oli tästä 24 prosenttia eli 312,6 miljoonaa. Euromarketteja oli 26 kappaletta vuoden 2006 lopussa. Urheilumyynnin osuus Euromarkettien liikevaihdosta oli 1 2 prosenttia. Tradeka myy myös Venäjällä, mutta siellä sillä on vain ruokakauppoja. ostotoiminta ja/tai tuotanto Pääomistajan vaihtuminen muutti täysin Tradekan hankinnan, koska se ei enää ole osuustoiminnallinen yritys. Aiemmin kaikki urheilutuotteet hankittiin osuustoiminnallisen InterCoopin kautta. Kaukoidästä ostavan InterCoopin omistavat italialainen, espanjalainen ja pohjoismaiset osuustoiminnalliset ketjut. Tradeka ei ollut omistajana InterCoopissa, mutta oli sen yhteistyökumppani. Tradekan urheilutuotteet tulivat InterCoopin kautta vuoden 2007 loppuun, minkä jälkeen tuotteet hankitaan muualta. Kodin ja vapaa-ajan tuoteryhmäpäällikkö Timo Rakkola kertoi, että Tradekan omat brändit, valmistusmaat ja tavarantoimittajat ovat vielä auki ja että ainakin ylimenoaikana Tradeka ostaa eurooppalaisilta ja suomalaisilta maahantuojilta. Kaukoitä korvautuu osittain muilla alueilla, esimerkiksi pyörien uudeksi valmistusmaaksi tulee Turkki. Joiltakin vanhoilta InterCoopin tavarantoimittajilta voidaan myös hankkia suoraan. vastuullisuus InterCoopin aikana Tradekan edustajat vierailivat Rakkolan mukaan pääyhteistyökumppanien tehtailla osana normaalirutiinia. Vierailuilla kiinnitettiin huomiota laadun lisäksi valmistusolosuhteisiin. InterCoop on ollut Tradekan ostoyhteisö noin 30 vuotta, ja liikesuhteet tehtaisiin ovat olleet pitkiä. 18 HIKIPAJAT PINNALLA InterCoopin sosiaalisen vastuun toimintaohjeistossa vaaditaan liikesuhteen katkaisun uhalla maksamaan lakisääteistä minimipalkkaa ja noudattamaan muita lainmukaisia säädöksiä. Lisäksi tavarantoimittajia kehotetaan maksamaan perustarpeisiin riittävää palkkaa ja sen päälle lisärahaa. Ylityön on oltava vapaaehtoista, ja tehtaita kannustetaan maksamaan ylitöistä kunnollinen korvaus. Liikesuhteiden katkaisemisen ongelmat oli tiedostettu esimerkiksi lapsityövoimakysymyksen osalta. Jos tehtaalta löytyy lapsia, toimintaohjeiston mukaan InterCoop pyytää tehdasta lapsen erottamisen sijaan etsimään hänen etunsa mukaisen, hänen asemaansa parantavan lopputuloksen. Tradekalla ei ole ollut omia sosiaalisen ja ympäristövastuun toimintaohjeistoja, mutta se ehkä laatii sellaiset, jos se päätyy perustamaan oman toimiston esimerkiksi Intiaan. Tradeka on Keskuskauppakamarin Vastuullisen tuontikaupan verkoston jäsen. Rakkolalla on 19 vuoden kokemus Tradekan hankinnasta, ja hän kertoo, että on hankalaa varmistua tehdasvierailuilla esimerkiksi kemikaalien käytöstä, koska niitä ei voi nähdä. Tekstiilien kemikaalipitoisuudet pitäisi testata lähtömaissa olevissa laboratorioissa. Kyselyitä valmistusolosuhteista ei ole aiemmin juuri tullut Tradekaan Rakkolalle, mutta myyjiltä asiaa on saatettu kysyä. Valmistusmaista on Rakkolalta kysytty jonkin verran, koska omissa tuotteissa on ollut Tradekan yhteystiedot. avoimuus Tradekan sivuilla ilmoitettiin sen entinen tavarantoimittaja InterCoop, jonka nettisivuilla oli suhteellisen hyvin tietoa, esimerkiksi sen sosiaalisen vastuun toimintaohjeisto. Puhelimitse tietoa annettiin Tradekasta hyvin. Vastaaja: Kodin ja vapaa-ajan tuoteryhmäpäällikkö Timo Rakkola. SGN Sportia Oy Sportia myy urheilu- ja vapaa-ajan asuja, jalkineita ja välineitä, myös kuntolaitteita kotikäyttöön. Suomen yksinmyyntimerkkejä ovat Chinook, CHNK, Dynamics, High Colorado, North Bend, Power Play, Stuf, Titania, V3Tec ja York. omistusmuoto ja historia Sportia oli Wihuri-keskusliikkeen omistuksessa, ennen kuin se ostettiin SGN Group -konserniin kesällä Konserni on perheyritys, ja sen liikevaihto on noin 142 miljoonaa euroa. SGN Group -konsernin juuret ovat Sven G. Niemisen vuonna 1933 perustamassa siementen vienti- ja tuontiyrityksessä. Tuotevalikoima laajeni 1950-luvulla viljankäsittelykoneisiin ja sen jälkeen maatalouskoneisiin, vapaa-ajan tuotteisiin, teollisuuden laitteisiin sekä vuonna 2006 urheilukaupan alalle. Konserni toimii mm. Harley-Davidson-moottoripyörien ja Vespojen ainoana maahantuojana. Konsernia johtaa nykyisin Sven Niemisen poika Sam Nieminen.19 myynti SGN Sportian liikevaihto oli 17,9 miljoonaa 8 kuukauden tilikaudella Sportia on Intersportin jälkeen Suomen toiseksi suurin urheiluketju. Sillä on 50 myymälää. SGN-konserni myy myös Venäjälle, mutta SGN Sportia myy ainoastaan Suomessa. ostotoiminta ja/tai tuotanto Sportia-kauppiaat toimivat itsenäisesti. Yksittäisillä kauppiailla ei kuitenkaan ole omia merkkejä tai muuta omaa tuotteiden teettämistä, vaan he hankkivat brändiyrityksiltä ja SGN Sportian kautta. SGN Sportia toimii tukkuna muillekin kuin Sportia-ketjun yrityksille. SGN Sportialla ei myöskään ole omia merkkejä, jos lukuun ei oteta Titania-pyöriä. Yritys omistaa Titania-pyörämerkin nimen. Sportia myy Suomessa yksinoikeudella saksalaisen Sport 2000 Internationalin tuotemerkkejä. SGN Sportia on Sport 2000 International GmbH:n osakas. Suuret kansainväliset merkit, kuten Adidas ja Nike, hankitaan Sportiaan luonnollisesti merkkien omien edustajien kautta. Sportian myymien tuotteiden alkuperämaat ovat tiedossa. Kaikissa yksinmyyntimerkeillä myytävissä tuotteissa ei kuitenkaan ole alkuperämerkintöjä. Suurin osa tuotteista on valmistettu Kaukoidässä. Varsinkin tekstiilit ja jalkineet tulevat Kiinasta, ja myös Pakistan on suuri valmistusmaa. Lähempää eli Baltian maista tulee esimerkiksi Titania-pyöriä. vastuullisuus Sport 2000 International liittyi BSCI:n jäseneksi marraskuussa Sillä ei ole vielä itse BSCI:n puitteissa auditoituja tavarantoimittajia, mutta SGN Sportian toimitusjohtajan mukaan osa tärkeimmistä tavarantoimittajista on jo auditoitu SA8000-standardiin. Sport 2000 International on sitoutunut siihen, että ostovolyymilla mitattuna kaksi kolmasosaa sen tavarantoimittajista on BSCI-auditoituja kolmen vuoden sisällä. SGN Sportia on sisällyttänyt laatustandardi ISO 9001:2000:n yhteyteen tavarantoimittajien ympäristövastuuseen liittyviä vaatimuksia, ja se tulee liittämään standardiin myös tavarantoimittajien sosiaalista vastuuta koskevia näkökohtia. Nämä vaatimukset eivät ulotu kuitenkaan tehtaille saakka, sillä SGN Sportian tavarantoimittajat ovat itsekin tilaajia. SGN Sportian lisäksi SGN-konsernin emoyhtiö sekä konsernin kaksi muuta tytäryhtiötä on sertifioitu ISO 9001:2000 -laadunhallintajärjestelmästandardiin. Tuotanto-olosuhteista ei ole Erkkilän puolentoista vuoden toimitusjohtajana olon aikana tullut kyselyjä. Tuotantomaita on kysytty muutaman kerran. avoimuus Nettisivuilla on vain vähän tietoa itse yrityksestä, mutta puhelimitse tietoa annettiin hyvin. Vastaaja: toimitusjohtaja Veli-Pekka Erkkilä. Top-Sport Oy Omat brändit: Acetour, Bodywatch, Boy-Cot, Everest, Keystone, Pro-Limit, Skifi, Ski Point, TC True Classics. omistusmuoto ja historia Kilpapyöräilijä Pekka Eräjää osti alun perin yhden hengen pyöräliikkeen vuonna 1975, ja siitä kasvoi ajan myötä Top-Sport. Eräjää on edelleenkin yrityksen toimitusjohtaja. Hän oli aiemmin myös yrityksen suurin osakkeenomistaja, mutta OKO Pankin pääomasijoitusyritys OKO Venture Capital Oy hankki määräysvallan Top-Sportiin vuonna Kaupan jälkeen pienempiä omistajia ovat yrityksen seitsemän avainhenkilöä Eräjää mukaan lukien. Maailmalla on muitakin Top-Sport -nimisiä yrityksiä, mutta niillä ei ole mitään tekemistä Suomen Top-Sportin kanssa. myynti Yrityksen verollinen myynti vuonna 2006 oli 44,1 miljoonaa euroa, mikä sisältää franchising-myymälöiden myynnin. Top-Sport ketjuun kuuluu tällä hetkellä 26 myymälää, joista 8 toimii franchising-periaatteella. ostotoiminta ja/tai tuotanto Top-Sportin ostot hoidetaan keskitetysti ja tuotevalikoimat suunnitellaan Suomessa ketjuorganisaatiossa, eikä yrityksellä ole yhtäkään ulkomailla työskentelevään henkilöä. Myös franchising-periaatteella toimivat myymälät ostavat tuotteensa ketjun kautta. Top-Sport ostaa kotimaisilta maahantuojilta ja ulkomaisilta tavarantoimittajilta. Itse teetettyjen omien merkkien valmistusmaat jakautuivat vuonna 2007seuraavasti: Kiina 89 %, EU 5,5 %, Taiwan 3 %, Pakistan 1,7 % ja Bangladesh 0,8 %. Yritys ei kertonut omien brändiensä osuuksia myynnistä. vastuullisuus Top-Sport lähetti meille omien merkkiensä vaatteiden ostoa koskevan sosiaalisen vastuun toimintaohjeistonsa sekä ohjeensa kemiallisten aineiden käytöstä. Vastaavanlaiset sosiaalisen vastuun ohjeistot koskevat kaikkia omien merkkien ostoja. Kemikaalirajoitukset koskevat kaikkia tekstiili- ja nahkatuotteita. Lisäksi Top-Sport vaatii esimerkiksi muovituotteiden hankinnassa lainmukaisia raskasmetallien käytön rajoituksia. Näiden lisäksi yrityksellä on tuoteturvallisuuteen liittyviä vaatimuksia. Vaatteiden hankinnan sosiaalisen vastuun toimintaohjeistossa tunnistetaan lapsityön kohdalla ongelman monimutkaisuus ja pyritään lapsen kokonaistilanteen parantamiseen pelkän tehtaalta erottamisen sijaan. Tehtaan on maksettava koulutuskulut ja vastaavat. Top-Sport vaatii, että tehtaat eivät palkkaa uusia lapsia. Ammatillinen järjestäytyminen on sallittava työntekijöiden valitsemiin organisaatioihin samoin kuin kollektiiviset työehtosopimusneuvottelut, eikä työnantaja saa rangaista työntekijöitä millään tavalla näiden oikeuksien harjoittamisesta. HIKIPAJAT PINNALLA 1920 Vaatteiden laadun tarkastusta Vietnamissa Ho Chi Minhissä. Vaatetusteollisuudessa työskentelee joka puolella maailmaa pääasiassa naisia. Ylityön on oltava vapaaehtoista, ja siitä on saatava kunnollinen korvaus. Palkan on oltava vähintään paikallisen minimin suuruinen, korkeamman palkan maksua suositellaan, ja palkat on maksettava ajallaan. Kehitysmaissa suositellaan, että tehdas maksaa vähintään yhden aterian päivässä. Ympäristön osalta tavarantoimittajien on noudatettava paikallisia lakeja. Lisäksi kaikkien tavarantoimittajien on allekirjoitettava Tekstiili- ja jalkinetoimittajat ry:n lista, joka pohjautuu EU-maissa voimassa oleviin kemikaalien käytön rajoituksiin. Top-Sportilla ja sen nimittämällä kolmannella taholla, kuten jollakin järjestöllä, on oikeus tehdä yllätystarkastuksia tehtailla. Ulkopuolisia tarkastajia ei ole käytetty. Omista tarkastuksista ilmoitetaan yleensä etukäteen, ja tehtailla vieraillaan säännöllisesti. Top-Sport on valmis antamaan riippumattomille tutkijoille luvan vierailla tehtailla, jos tehdastiedot pidetään salaisina. Jos tehdas ei täytä Top-Sportin vastuuvaatimuksia eikä ongelmia korjata sovitun ajan puitteissa, liikesuhde katkaistaan. Top-Sport ylläpitää pitkiä liikesuhteita. Omia merkkejä valmistavien tehtaiden määrää pidetään pienenä, noin 15 kappaleen suuruisena, myös sen vuoksi, että tuotanto-olosuhteita pystytään valvomaan. Alihankkijat on ilmoitettava Top-Sportille. avoimuus Yrityksen nettisivut olivat suppeat, mutta tietoa annettiin hyvin ja vastaukset olivat tarkkoja. Vastaaja: hankintapäällikkö Maria Ritschkoff. 20 HIKIPAJAT PINNALLA Näytä lisää
VASTUULLISUUS- VAATIMUKSET KESKON TOIMITUSKETJUSSA 1 Megatrendi 5 Keskon uusi strategia 5/2015 Vastuullisuus yhdistettynä vahvaan identiteettiin ja houkutteleviin brändeihin on entistä enemmän toiminnan Lisätiedot TIEDOTE Järjestöt: Tullitilastojen läpinäkyvyys auttaisi kitkemään pakkotyötä
TIEDOTE 14.6.2016 1 Järjestöt: Tullitilastojen läpinäkyvyys auttaisi kitkemään pakkotyötä Pakkotyöllä valmistettuja tuotteita voi olla myynnissä suomalaisissa kaupoissa ja ravintoloissa. Yrityskohtaisten Lisätiedot REILU KAUPPA RY BRÄNDITUTKIMUS 2015. Tutkimusraportti 26.11. 2015 Merja Lintunen
REILU KAUPPA RY BRÄNDITUTKIMUS 01 Tutkimusraportti 6.11. 01 Merja Lintunen TUTKIMUKSEN TOTEUTUS REILUN KAUPAN BRÄNDI- JA KAMPANJATUTKIMUS 014 Tutkimuslaitos Taloustutkimus Oy Tutkimuslaitoksen yhteyshenkilöt Lisätiedot Banana Split -peli. Toinen kierros Hyvin todennäköisesti ryhmien yhteenlaskettu rahasumma on suurempi kuin 30 senttiä. Ryhmien
Banana Split -peli Tavoite Esitellä banaanin tuotantoketju (mitä banaanille tapahtuu ennen kuin se on kuluttajalla) ja keskustella kuka saa mitä banaanin hinnasta. Kuinka peliä pelataan Jaa ryhmä viiteen Lisätiedot MISSÄ MENNÄÄN KAUPAN ALALLA Kaupan rooli yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla. Kaupan alan osaamisfoorumi 1.2.2012 Mervi Angerma-Niittylä
MISSÄ MENNÄÄN KAUPAN ALALLA Kaupan rooli yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla Kaupan alan osaamisfoorumi 1.2.2012 Mervi Angerma-Niittylä KAUPAN ALAN ERITYISPIIRTEITÄ Kaupan alan kansantaloudellinen merkitys Lisätiedot TYÖTÄ JA HYVINVOINTIA KOKO SUOMEEN
Kotimainen kysyntä supistuu edelleen Mara-alan tuleva vuosi alkaa laskevassa myynnissä MaRan tiedotustilaisuus 11.12.2014 Jouni Vihmo, ekonomisti Matkailu- Matkailu- ja Ravintolapalvelut ja MaRa MaRa ry Lisätiedot Lähiruoka Pirkanmaalla - viljelijäkyselyn tuloksia
Lähiruoka Pirkanmaalla - viljelijäkyselyn tuloksia 22.8.2012 Petri Pethman Suomen Gallup Elintarviketieto Oy 1 Maatilojen Kehitysnäkymät 2020 Pirkanmaan lähiruoka Maatilojen kehitysnäkymät 2020 tutkimuksen Lisätiedot Joulukauppa Jaana Kurjenoja
Joulukauppa 2016 Taustaa Joulukauppaa yleisesti kuvaavien laskelmien taustatilastot ovat Tilastokeskuksesta. Kantar TNS toteutti otokseen perustuvan kuluttajakyselyn marraskuussa 2016. Kysely toteutettiin Lisätiedot Yhteystiedot: Töölöntorinkatu 2B 4. krs. 00260 Helsinki puh. 050 349 5230 info@eetti.fi www.eetti.fi
1 Tämän julkaisun on tuottanut Eettisen kaupan puolesta ry (Eetti). Eetti on puoluepoliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton kansalaisjärjestö, joka edistää oikeudenmukaista maailmankauppaa, kestäviä Lisätiedot Huipputeknologian ulkomaankauppa vuonna 2001
SVT Ulkomaankauppa :M1 Utrikeshandel Foreign Trade Huipputeknologian ulkomaankauppa vuonna 1 HUIPPUTEKNOLOGIAN TUOTTEIDEN TUONTI JA VIENTI 199-1 Mrd mk sekä osuudet koko tuonnista ja viennistä Mrd mk Tuonti Lisätiedot JHL tukee Reilua kauppaa. JHL paikallisyhdistyksen vuosikokous 2010
JHL tukee Reilua kauppaa JHL paikallisyhdistyksen vuosikokous 2010 AIHEITA: - Miksi Reilua kauppaa? - Reilu kauppa kunnissa ja työpaikoilla - JHL ja Reilu kauppa - Toimintaa! MIKSI REILUA KAUPPAA? Miksi Lisätiedot ZA6284. Flash Eurobarometer 413 (Companies Engaged in Online Activities) Country Questionnaire Finland (Finnish)
ZA8 Flash Eurobarometer (Companies Engaged in Online Activities) Country Questionnaire Finland (Finnish) FL - Companies engaged in online activities FIF A Myykö yrityksenne verkon kautta ja/tai käyttääkö Lisätiedot Arla Ingman ja Arla Foods Arla Ingman Suomen markkinoilla
Arla Ingman ja Arla Foods Arla Ingman Suomen markkinoilla Toimittajatapaaminen Osuuskunta Maitomaa 26.4.2010 Outi Fagerlund Viestintäpäällikkö 09 272 001 outi.fagerlund@arlafoods.com 1 26.4.2010 1 Arla Lisätiedot Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä
Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä Asiakasohje tulli.fi 8.12.2016 Käytettyjen tavaroiden tuontihuojennus Ahvenanmaan verorajaa ylitettäessä Sisällys 1 Käytettyjen Lisätiedot Suomalaiset kuluttajina Virossa
Suomalaiset kuluttajina Virossa - Kuluttajakysely Maaliskuu 2012 Kuluttajille kohdennettu kysely on toteutettu yhdessä Innolink Research Oy:n kanssa 500 Suomalaisten matkailumenot Viroon 2002-2011 Milj. Lisätiedot SUOMALAISET JA KENKIEN EETTISYYS. Mielipidetutkimus suomalaisten tiedoista ja odotuksista koskien kenkien tuotannon eettisyyttä ja EU:ta
SUOMALAISET JA KENKIEN EETTISYYS Mielipidetutkimus suomalaisten tiedoista ja odotuksista koskien kenkien tuotannon eettisyyttä ja EU:ta JOHDANTO Suomalaiset ostavat 21 miljoonaa paria kenkiä vuosittain. Lisätiedot Keski-Suomen Energiapäivä 28.1.2010 Agora. Henrik Karlsson
Keski-Suomen Energiapäivä 28.1.2010 Agora Henrik Karlsson Ariterm Group Ariterm on suomalais-ruotsalainen lämmitysalan yritys jolla on tuotantoa Saarijärvellä Suomessa ja Kalmarissa Ruotsissa. Aritermin Lisätiedot Kasvisten laatujärjestelmien ajankohtaispäivä
Kasvisten laatujärjestelmien ajankohtaispäivä 23.11.2016 Asiantuntija Merja Söderström Päivittäistavarakauppa ry Päivittäistavarakauppa ry (PTY) on päivittäistavarakaupan ja Foodservice-tukkukaupan edunvalvoja Lisätiedot Kauppa kulutuskäyttäytymisen murroksessa. Talous- ja rahoitusjohtaja Jukka Erlund 11/2014
Kauppa kulutuskäyttäytymisen murroksessa Talous- ja rahoitusjohtaja 11/2014 Kesko Liikevaihto 9,2 mrd - K-ryhmän myynti 11,4 mrd 2 000 kauppaa kahdeksassa maassa Yli 1,3 milj. asiakaskäyntiä joka päivä Lisätiedot Kauppakamarien kysely: Miten Venäjä-pakotteet vaikuttavat suomalaisiin yrityksiin?
Kauppakamarien kysely: Miten Venäjä-pakotteet vaikuttavat suomalaisiin yrityksiin? 14.8.214 Kauppakamarien kysely Venäjä-pakotteista Kohderyhmä: Suomen 19 kauppakamarin jäsenyritykset Kysely lähetetty: Lisätiedot Vastuullisuus kaupan ja tavarantoimittajan yhteistyössä Näkökulmia ja käytännön esimerkkejä. Jussi Tolvanen, Nanso Group Oy
Vastuullisuus kaupan ja tavarantoimittajan yhteistyössä Näkökulmia ja käytännön esimerkkejä Jussi Tolvanen, Nanso Group Oy 19.10.2012 Nanso Group lyhyesti Esityksen sisältö Lähtökohdat vastuullisuustyölle Lisätiedot Paraniko palvelu, kiristyikö kilpailu?
Paraniko palvelu, kiristyikö kilpailu? Kuluttajien ja yritysten näkemyksiä kaupan vapautuneista aukioloajoista Poimintoja selvityksestä Koko selvitys on Kaupan liiton jäsenyritysten saatavilla Kaupan liiton Lisätiedot Kansallinen LIIKUNTATUTKIMUS 2009-2010
Liikunnan vapaaehtois- tai kansalaistoimintaan osallistuminen Liikunnan vapaaehtois- tai kansalaistoimintaan osallistuminen 19-65-vuotiaiden keskuudessa % Lkm. 1997-1998 14 435.000 2001-2002 16 509.000 Lisätiedot S-ryhmä teki ennätystuloksen - asiakasomistajat keskittivät ostojaan entistä enemmän
S-ryhmä teki ennätystuloksen - asiakasomistajat keskittivät ostojaan entistä enemmän Liiketoiminnallisesti vuosi 2004 oli historian paras 100-vuotisjuhlia viime vuonna viettäneelle S-ryhmälle. Koko ryhmän Lisätiedot Kansainvälistymiskartoitus. Tampereen kauppakamari Kyselyajankohta:
Kansainvälistymiskartoitus Tampereen kauppakamari Kyselyajankohta: 10.-31.12.2017 Kansainvälistymiskartoitus 2016 Joka toinen vuosi toteutettavan kyselyn tarkoituksena on saada tieto - yritysten kansainvälistymisen Lisätiedot Suomalaiset kuluttajina Virossa
Suomalaiset kuluttajina Virossa Suomalaiset kuluttajina Virossa Selvitys perustuu Eurostatin, Statistics Estonian ja Tilastokeskuksen tilastoihin sekä kahteen otospohjaiseen kuluttajakyselyyn: TNS Gallup: Lisätiedot Suomen energia alan rakenne liikevaihdolla mitattuna:
Kuljetuselinkeino ja kunnallinen päätöksenteko Elokuu 2012 * Puolue, jota edustan: Kansallinen Kokoomus Suomen Sosialidemokraattinen Perussuomalaiset Suomen Keskusta Vasemmistoliitto Vihreä liitto Suomen Lisätiedot Huipputeknologian ulkomaankauppa vuonna 2000
SVT Ulkomaankauppa 2001:M04 Utrikeshandel Foreign Trade Huipputeknologian ulkomaankauppa vuonna 2000 HUIPPUTEKNOLOGIAN TUOTTEIDEN TUONTI JA VIENTI 1995-2000 Mrd mk sekä osuudet koko tuonnista ja viennistä Lisätiedot Jouko Karvinen, toimitusjohtaja
Jouko Karvinen, toimitusjohtaja Tuloksemme Vuoden 2013 tulos kuten aiemmin raportoitu Liikevaihto Operatiivinen liikevoitto 10 544 milj. euroa 578 milj. euroa Operatiivinen ROCE 7,1 % Liiketoiminnan rahavirta Lisätiedot OSAVUOSI- KATSAUS Q MIKKO HELANDER
OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-SYYSKUU 215 TALOUS- JA RAHOITUSJOHTAJA JUKKA ERLUND 23.1.215 1 KESKEISET TAPAHTUMAT Q3 Toimenpiteet päivittäistavarakaupan kilpailukyvyn vahvistamiseksi ovat edenneet suunnitellusti Lisätiedot Vastuullisen hankinnan opas 2015 (http://www.kesko.fi/globalassets/pdf-tiedostot/kesko_vastuullisenhankinnan-opas-2015.
VASTUULLISUUSPERIAATTEET 10.10.2016 Keskon vastuullisuustyötä ohjaavat Keskon yleiset yhteiskuntavastuun periaatteet, K Code of Conduct -toimintaohjeet ja Keskon ostotoiminnan periaatteet. Tältä sivulta Lisätiedot Suomen lääkintätekniikan teollisuuden markkinakatsaus. Vuosi
Raportin on laatinut FiHTAn toimeksiannosta Harri Luukkanen, Eco-Intelli Ky, 29.8.. 1 Yhteenveto kokonaiskehityksestä Lääkintälaitteiden vienti jatkuu aikaisemmalla korkealla tasolla Useimmat viennin pääryhmät Lisätiedot Talouskasvu jakaantuu epäyhtenäisesti myös vuonna 2017
Talouskasvu jakaantuu epäyhtenäisesti myös vuonna 217 Bkt:n kehitys 217 / 216, % Pohjois-Amerikka: +2,2 % USA +2,2 % Kanada +2, % Etelä- ja Väli-Amerikka: +2,1 % Brasilia +1,2 % Meksiko +2,2 % Argentiina Lisätiedot KESKON YRITYSESITTELY POHJOIS-SAVON OSAKESÄÄSTÄJILLE RIIKKA TOIVONEN
KESKON YRITYSESITTELY POHJOIS-SAVON OSAKESÄÄSTÄJILLE RIIKKA TOIVONEN 1 KESKO Q2/2016 RULLAAVA 12 KK Liikevaihto 8 993 milj. Liikevoitto* 253 milj. Sidotun pääoman tuotto* 12,6 % Henkilöstö 30 000 Osakkeenomistajia Lisätiedot Toimitusjohtajan katsaus. Huhtamäki Oyj:n varsinainen yhtiökokous Helsinki, Toimitusjohtaja Heikki Takanen
Toimitusjohtajan katsaus Huhtamäki Oyj:n varsinainen yhtiökokous Helsinki, 27.3.2006 Toimitusjohtaja Heikki Takanen 2 1 Lähtökohdat vuodelle 2005 Tavoite Toiminnallisen tuloksen parantaminen lupausten Lisätiedot Miten se meitä liikuttaa? Suomalaisten liikunta- ja urheiluharrastukset Päivi Berg
Miten se meitä liikuttaa? Suomalaisten liikunta- ja urheiluharrastukset 1981 2002 Päivi Berg Vuonna 2002 talvella vähintään kerran viikossa liikkui 87 %, kesällä 88 % väestöstä Nuorten kokonaan liikuntaa Lisätiedot Kääntyykö Venäjä itään?
Heli Simola Suomen Pankki Kääntyykö Venäjä itään? BOFIT Venäjä-tietoisku 5.6.2015 5.6.2015 1 Venäjän ulkomaankaupan kehitystavoitteita Viennin monipuolistaminen Muun kuin energian osuus viennissä 30 % Lisätiedot SO 21 KILPAILULAINSÄÄDÄNNÖN HUOMIOON OTTAMINEN STANDARDOINNISSA
SISÄINEN OHJE SO 21 1 (5) SO 21 KILPAILULAINSÄÄDÄNNÖN HUOMIOON OTTAMINEN STANDARDOINNISSA Vahvistettu :n hallituksessa 2014-09-19 1 Toimintaohjeiden tarkoitus ja soveltaminen Näiden sisäisten toimintaohjeiden Lisätiedot Suomalaiset kuluttajina Virossa
Suomalaiset kuluttajina Virossa - Lapsiperheet Kuluttajakysely, maaliskuu 2010 Kuluttajille kohdennettu kysely on toteutettu yhdessä Innolink Research Oy:n kanssa Suomalaisten Viron matkailu Päivämatkat Lisätiedot Turun keskustan tulevaisuus kurkistus syksyn 2006 postikyselyn tuloksin
Turun keskustan tulevaisuus kurkistus syksyn 2006 postikyselyn tuloksin Professori Heli Marjanen Turun kauppakorkeakoulu Markkinoinnin laitos/talousmaantiede SYKETTÄ SYDÄMEEN KEINOJA TURUN KESKUSTAN KEHITTÄMISEKSI Lisätiedot FIBS Suomen johtava yritysvastuuverkosto!
FIBS Suomen johtava yritysvastuuverkosto Yritysvastuuverkosto FIBS tarjoaa ajankohtaista tietoa yritysvastuun parhaista käytännöistä, trendeistä ja työkaluista, tukea vastuullisuustoiminnan kehittämiseen, Lisätiedot ZA5558. Flash Eurobarometer 320 (European Contract Law in Business-to-Business Transactions) Country Questionnaire Finland
ZA5558 Flash Eurobarometer 320 (European Contract Law in Business-to-Business Transactions) Country Questionnaire Finland Fl320 FLASH EUROBAROMETER Business attitudes towards cross border business to business Lisätiedot OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-SYYSKUU 2015 PÄÄJOHTAJA MIKKO HELANDER 22.10.2015
OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-SYYSKUU 215 PÄÄJOHTAJA MIKKO HELANDER 22.1.215 1 KESKEISET TAPAHTUMAT Q3 Toimenpiteet päivittäistavarakaupan kilpailukyvyn vahvistamiseksi ovat edenneet suunnitellusti ja toimialan Lisätiedot Q1-Q4 2013 Q4 2013 Q4 2012
Atria Oyj Tilinpäätös 1.1. 31.12. Toimitusjohtaja Juha Gröhn Atria-konserni Katsaus 1.1.-31.12. Milj. *Kertaluonteiset erät, jotka sisältyvät raportoituun liikevoittoon Q1- Q1- Liikevaihto 360,6 360,6 Lisätiedot Mysteeri avautuu. Jyrki Ali-Yrkkö. Tutkimusjohtaja Etlatieto Oy
Mysteeri avautuu Jyrki Ali-Yrkkö Tutkimusjohtaja Etlatieto Oy Kirjan julkistaminen Musiikkitalolla (Helsinki) 14.2.2013 klo 9:00-10:30 Kirja: pub.etla.fi/etla-b257.pdf 70 % maailmankaupasta konsernien Lisätiedot KESKON TULOS 2015 MIKKO HELANDER
KESKON TULOS 2015 MIKKO HELANDER 3.2.2016 1 KESKEISET ASIAT VUONNA 2015 Päivittäistavarakaupassa vakaa markkina-asema ja hyvä kannattavuus Rauta- ja sisustuskaupan kannattavuus parani selvästi Keskon uusi Lisätiedot Kuljetuselinkeino ja kunnallinen päätöksenteko
Kuljetuselinkeino ja kunnallinen päätöksenteko Elokuu 2012 * Puolue, jota edustan: Kansallinen Kokoomus Suomen Sosialidemokraattinen Perussuomalaiset Suomen Keskusta Vasemmistoliitto Vihreä liitto Suomen Lisätiedot Kyselytutkimus standardeista ja. Mikko Turku / Kyselytutkimus standardeista ja. niiden käytöstä elintarvikevalvonnassa
Kyselytutkimus standardeista ja niiden käytöstä elintarvikevalvonnassa 1 Aineisto ja menetelmä Kysely yrityksille ja valvojille keväällä 2015 Osa kysymyksistä yhteisiä Tietämykset ja käsitykset standardeista Lisätiedot Suomen suurlähetystö Astana
LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Kauppakorkeakoulu Talousjohtaminen Suomen suurlähetystö Astana Harjoitteluraportti Elina Hämäläinen 0372524 Sisällysluettelo 1. Johdanto... 1 2. Lähtövalmistelut... Lisätiedot Kauppakeskus Kotkan Tähti, Jumalniemi, 10 000 m2. Kotka KIINTEISTÖKEHITYS KIINTEISTÖKONSULTOINTI YRITYSJÄRJESTELYT YRITYSKONSULTOINTI
auppakeskus n Tähti, Jumalniemi, 10 000 m2 IINTEISTÖEHITYS IINTEISTÖONSULTOINTI YRITYSJÄRJESTELYT YRITYSONSULTOINTI iinteistökohde: auppakeskus n Tähti, Jumalniemi, 10 000 m2 AUPPAESUS OTAN TÄHTI LISÄTIEDOT Lisätiedot Vauhtia kasvuun idästä Talous- ja rahoitusjohtaja Arja Talma. Page 1
Vauhtia kasvuun idästä Page 1 Kesko-konserni lyhyesti Vähittäiskaupan osaaja Pohjoismaissa, Baltiassa ja Venäjällä Liikevaihdon jakauma toimialoittain % liikevaihdosta % liikevaihdosta Ruokakesko Päivittäistavarakauppa Lisätiedot TULOSPRESENTAATIO 1.1. 31.12.2013. 26.3.2014 Johanna Lamminen
TULOSPRESENTAATIO 1.1. 31.12.2013 26.3.2014 Johanna Lamminen Gasum lyhyesti Gasum on suomalainen luonnonkaasujen osaaja. Yhtiö tuo Suomeen maakaasua, ja siirtää ja toimittaa sitä energiantuotantoon, teollisuudelle, Lisätiedot Education at a Glance 2013: Sukupuolten väliset erot tasoittumassa
Education at a Glance 2013: Sukupuolten väliset erot tasoittumassa Education at a Glance: OECD Indicators (EaG) on OECD:n koulutukseen keskittyvän työn lippulaivajulkaisu, joka kertoo vuosittain koulutuksen Lisätiedot Code of Conduct - Toimintaohjeistus Toimittajille. Huhtikuu 2011
Code of Conduct - Toimintaohjeistus Toimittajille Huhtikuu 2011 JOHDANTO Sodexon periaatteisiin liiketoiminnassa kuuluu korkeat eettiset standardit. Tämän vuoksi olemme laatineet Code of Conduct, toimintaohjeistuksen Lisätiedot Global production taloustilastojen haasteena. Miten tilastotoimi vastaa globalisaation haasteisiin -seminaari
Global production taloustilastojen haasteena Miten tilastotoimi vastaa globalisaation haasteisiin -seminaari 22.3.2012 Johdanto Käsikirjan luvut 5, 6, 7 ja 8 liittyvät kaikki global production -teemaan Lisätiedot Fashion & Design. Yrittämällä yli rajojen Suomessa ja Venäjällä 2009-2013
Fashion & Design Yrittämällä yli rajojen Suomessa ja Venäjällä 2009-2013 Fashion & Design - Lähialueyhteistyöhanke Rahoitus TEMin lähialueyhteistyövaroista Finatex ry:n koordinoima Suomalais-venäläisen Lisätiedot Kilpailukykyä kustannustehokkaalla hankinnalla Miten varmistetaan Suomen pk-teollisuuden tulevaisuus?
Kilpailukykyä kustannustehokkaalla hankinnalla Miten varmistetaan Suomen pk-teollisuuden tulevaisuus? Joensuu Esko Ovaskainen Beijing - Shanghai - Hong Kong - New Delhi - Tallinn - Stockholm - Helsinki Lisätiedot Puun laillisen ja kestävän alkuperän osoittaminen PEFC Suomi Auvo Kaivola
Puun laillisen ja kestävän alkuperän osoittaminen 24.5.2016 PEFC Suomi Auvo Kaivola Mikä PEFC on? PEFC Council globaali, voittoa tavoittelematon kansallisesti kehitettyjen metsäsertifiointijärjestelmien Lisätiedot Aineeton ei ole arvotonta - IPR agentti avaa markkinan. Noora Kiili, Cursor Oy LAHTI ELY 12.5.2016 www.ipr-agentit.fi
Aineeton ei ole arvotonta - IPR agentti avaa markkinan Noora Kiili, Cursor Oy LAHTI ELY 12.5.2016 www.ipr-agentit.fi 2 Esimerkkejä lisensoinnista Oman ydin - IPR:n tunnettuuden kasvu 3 Esimerkkejä lisensoinnista Lisätiedot TABLETIT JA EUROOPAN TUOTTAVUUS- VALLANKUMOUS TUTKIMUSRAPORTTI
TABLETIT JA EUROOPAN TUOTTAVUUS- VALLANKUMOUS TUTKIMUSRAPORTTI TUOTTAVUUSVALLANKUMOUS ON VASTA ALUSSA Jan Kaempfer Markkinointipäällikkö, Panasonic Computer Product Solutions. Tabletit ovat aloittaneet Lisätiedot Suomalaiset kuluttajina Virossa
Suomalaiset kuluttajina Virossa - Kuluttajakysely Maaliskuu 2011 Kuluttajille kohdennettu kysely on toteutettu yhdessä Innolink Research Oy:n kanssa Suomalaisten vapaa-ajan matkailu Viroon Päivämatkat Lisätiedot Kuljetuselinkeino ja kunnallinen päätöksenteko
Kuljetuselinkeino ja kunnallinen päätöksenteko Elokuu 2012 * Puolue, jota edustan: Kansallinen Kokoomus Suomen Sosialidemokraattinen Perussuomalaiset Suomen Keskusta Vasemmistoliitto Vihreä liitto Suomen Lisätiedot Suomen pohjoinen ulottuvuus etu Aasian markkinoilla case hunaja. Innotori kick off tilaisuus 20.4.2016
Suomen pohjoinen ulottuvuus etu Aasian markkinoilla case hunaja Hunaja luonnollinen makeuttaja Hunaja on maailman vanhin ja luonnonmukaisin makeutusaine, jossa on noin 200 erilaista yhdistettä Hunaja sisältää Lisätiedot HELSINGIN MATKAILUTILASTOT JOULUKUU 2016
HELSINGIN MATKAILUTILASTOT JOULUKUU 2016 Rekisteröidyt yöpymiset lisääntyivät kaksi prosenttia Joulukuussa 2016 Helsingissä kirjattiin 264 000 yöpymistä, joista suomalaisille 122 500 ja ulkomaalaisille Lisätiedot OP-eTraderin käyttöopas
OP-eTraderin käyttöopas Tämä käyttöopas on lyhennetty versio virallisesta englanninkielisestä käyttöoppaasta, joka löytyy etrader - sovelluksen Help-valikosta tai painamalla sovelluksessa F1 -näppäintä. Lisätiedot Mara-alan yritykset odottavat hyvää kesää
KUVA KUVA KUVA Mara-alan yritykset odottavat hyvää kesää 19.5.216 Ekonomisti Jouni Vihmo KUVA Työtä ja hyvinvointia koko Suomeen Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry Yritykset odottavat hyvää kesää majoitusyritykset Lisätiedot Sijoittajabarometri Lokakuu 2016
Sijoittajabarometri Lokakuu 2016 Tämän tutkimuksen on tehnyt Tietoykkönen Oy Osakesäästäjien Keskusliitto ry:n ja Pörssisäätiön toimeksiannosta. Tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yksityissijoittajien Lisätiedot Vaasan & Vaasan Kokemuksia Baltian liiketoiminnasta
1 2009/1 Vaasan & Vaasan Kokemuksia Baltian liiketoiminnasta Finpron seminaari 22.1.2009 Harri Roos 2 2009/1 Vaasan & Vaasan -konserni Johtava tuoreleivonnan toimija Suomessa, Virossa, Latviassa ja Liettuassa Lisätiedot Miksi vähittäiskaupan ketjujen laajentuminen tyssää Suomenlahden eteläpuolelle?
Miksi vähittäiskaupan ketjujen laajentuminen tyssää Suomenlahden eteläpuolelle? Citycon, Operatiivinen johtaja Harri Holmström Harri Holmström 23.10.2013 Citycon - Creating Success for Retailing Vuonna Lisätiedot SOK Viestintä ja julkaisut (6)
Viestintä ja julkaisut 18.2.2010 1 (6) Tiedotusvälineille 18.2.2010 Julkaisuvapaa klo 13.00 S-ryhmän vuosi 2009 S-ryhmä kokonaisuudessaan Vähittäismyynti oli 11 686,8 miljoonaa euroa (11 820,6 milj. euroa). Lisätiedot Venäläiset kuluttajat Suomessa
Venäläiset kuluttajat Suomessa - Poimintoja tuloksista - Verottomat ostokset, maahantulot ja yöpymiset - Rajahaastattelututkimus syyskuu 2015 elokuu 2016 Rajahaastattelut on tehnyt Tutkimus- ja Analysointikeskus Lisätiedot suurtuotannon etujen takia yritys pystyy tuottamaan niin halvalla, että muut eivät pääse markkinoille
KILPAILUMUODOT Kansantaloustieteen lähtökohta on täydellinen kilpailu. teoreettinen käsitteenä tärkeä Yritykset ovat tuotantoyksiköitä yhdistelevät tuotannontekijöitä o työvoimaa o luonnon varoja o koneita Lisätiedot Suhdanteet vaihtelevat - Miten pärjäävät pienet yritykset?
Suhdanteet vaihtelevat - Miten pärjäävät pienet yritykset? Ajankohtaista kunta- ja aluetiedoista Helsingissä 11.9.2012 Satu Elho Yleisesti Suhdannetilastoista Suhdannetilastot kuvaavat talouden eri osatekijöiden Lisätiedot Yritysten internetin käyttö välineenä työpanosten ostamisessa ja myymisessä
Vappututkimus 2012: Yritysten internetin käyttö välineenä työpanosten ostamisessa ja myymisessä 26.4.2012 Suomalaisen Työn Liitto Yritysten internetin käyttö välineenä työpanosten ostamisessa ja myymisessä Lisätiedot Miksi ruokaa pitää tuottaa Suomessa, eikö perulainen pihvi kelpaa?
Miksi ruokaa pitää tuottaa Suomessa, eikö perulainen pihvi kelpaa? -Lähiruoan käytön aluetaloudelliset vaikutukset Suomessa KTM Leena Viitaharju leena.viitaharju@helsinki.fi, Kouvola, 5.4.2016 9.10.2013 Lisätiedot Kysymyksiä ja vastauksia - miksi Suomen Yrittäjät ei hyväksy paikallista sopimista koskevaa kompromissia
31.5.2016 1 (5) Kysymyksiä ja vastauksia - miksi Suomen Yrittäjät ei hyväksy paikallista sopimista koskevaa kompromissia Suomen Yrittäjät hylkäsi paikallista sopivan kompromissiesityksen. Esityksen hyväksyminen Lisätiedot Lausunto koskien Verohallinnon ohjetta Hallintoelimen jäsenen ja toimitusjohtajan palkkion verotus
1/5 Verohallinto Ylitarkastaja Janne Myllymäki PL 325 0052 VERO janne.myllymaki@vero.fi Lausunto koskien Verohallinnon ohjetta Hallintoelimen jäsenen ja toimitusjohtajan palkkion verotus Lausunnonantajasta Lisätiedot Aikuiskoulutustutkimus 2006
Koulutus 2008 Aikuiskoulutustutkimus 2006 Aikuiskoulutukseen osallistuminen Aikuiskoulutuksessa 1,7 miljoonaa henkilöä Aikuiskoulutukseen eli erityisesti aikuisia varten järjestettyyn koulutukseen osallistui Lisätiedot REKO. Suoraan tuottajalta kuluttajalle, ilman välikäsiä
REKO Suoraan tuottajalta kuluttajalle, ilman välikäsiä REKOn toiminta periaate Lähiruoan myynti- ja jakelumalli REKO:ssa (Rejäl konsumtion Reilua kuluttamista) kuluttajat tilaavat lähiruokatuottajilta Lisätiedot Kvalitatiivinen analyysi. Henri Huovinen, analyytikko Osakesäästäjien Keskusliitto ry
Henri Huovinen, analyytikko Osakesäästäjien Keskusliitto ry Laadullinen eli kvalitatiiivinen analyysi Yrityksen tutkimista ei-numeerisin perustein, esim. yrityksen johdon osaamisen, toimialan kilpailutilanteen Lisätiedot PAMin vetovoimabarometri
PAMin vetovoimabarometri Eräiden alojen kuva ja houkuttelevuus Yksikönjohtaja Sakari Nurmela Hankkeen toteuttaminen Barometrissa selvitettiin Palvelualojen ammattiliiton kannalta keskeisten toimialojen Lisätiedot ZA5559. Flash Eurobarometer 321 (European Contract Law in Consumer Transactions) Country Questionnaire Finland
ZA5559 Flash Eurobarometer 321 (European Contract Law in Consumer Transactions) Country Questionnaire Finland Fl321 FLASH EUROBAROMETER Business attitudes towards cross border business to consumer transactions Lisätiedot KONEen osavuosikatsaus tammi maaliskuulta 2013. 23. huhtikuuta 2013 Matti Alahuhta, toimitusjohtaja
KONEen osavuosikatsaus tammi maaliskuulta 2013 23. huhtikuuta 2013 Matti Alahuhta, toimitusjohtaja Q1 2013: Erittäin vahva alku vuodelle Q1/2013 Q1/2012 Historiallinen muutos Vertailukelpoinen muutos Saadut Lisätiedot Kalaterveystilanteen hallinta elinkeinon kasvaessa
KESTÄVÄ VESIVILJELY JA KALAKANTOJEN MONIPUOLINEN HOITO JA HYÖDYNTÄMINEN WORKSHOP 25.-27.10.2011, Savonlinna Kalaterveystilanteen hallinta elinkeinon kasvaessa Anna Maria Eriksson-Kallio DVM, M Aq Med Kalajaosto Lisätiedot Kansallisen verkkokauppatilaston julkistus. Verkkokauppa Suomessa tammi-kesäkuussa 2010 Seppo Roponen 30.9.2010
Kansallisen verkkokauppatilaston julkistus Verkkokauppa Suomessa tammi-kesäkuussa 2010 Seppo Roponen 30.9.2010 Johdanto Sähköisestä kaupankäynnistä on ollut pitkään saatavilla runsaasti tietoa. Tietoa Lisätiedot Yhdistyksen säännöt. Yhdistyksen nimi ja kotipaikka. Tarkoitus ja toiminnan laatu. Jäsenet. Jäsenen eroaminen ja erottaminen
Yhdistyksen säännöt Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on suomeksi Helsingin miekkailijat ry, ruotsiksi Helsingfors fäktare rf ja sen virallinen lyhenne on HFM. Siitä käytetään näissä säännöissä Lisätiedot Tilinpäätöstiedote Tammi-joulukuu Pääjohtaja Mikko Helander
Tilinpäätöstiedote Tammi-joulukuu 2014 10.2.2015 Pääjohtaja Mikko Helander Q4 2014 Tilinpäätöstiedote 10.2.2015 1 Keskeiset tapahtumat Keskon kannattavuus pysyi hyvällä tasolla vaikeasta markkinatilanteesta Lisätiedot Metalliteollisuuden yritykset Suomessa
Metalliteollisuuden yritykset Suomessa HTSY Verohallinto 18.12.2012 Verohallinto 2 (6) METALLITEOLLISUUDEN YRITYKSET SUOMESSA Kirjoitus perustuu Harmaan talouden selvitysyksikön ilmiöselvitykseen Metalliteollisuuden Lisätiedot Suomalaiset kuluttajina Virossa
Suomalaiset kuluttajina Virossa - Kuluttajakysely Maaliskuu 2010 Kuluttajille kohdennettu kysely on toteutettu yhdessä Innolink Research Oy:n kanssa Jaana Kurjenoja Taustaa Päivämatkat ja yöpymisen Virossa Lisätiedot Sukupuoli ja valta Pohjoismaissa - selvityksen tuloksia
Sukupuoli ja valta Pohjoismaissa - selvityksen tuloksia Tasa-arvoasiain neuvottelukunta, 19.3.2010 Linda Hart, MA, E.MA Projektitutkija/Sukupuoli ja valta Pohjoismaissa Tutkija, Sosiaalitieteiden laitos, Lisätiedot S U O M E N LÄHIKAUPAN MYYMÄLÄPÄÄLLIKÖIDEN
SUOMEN LÄHIKAUPAN MYYMÄLÄPÄÄLLIKÖIDEN työehtosopimus 1.5.2014 31.1.2017 Suomen Lähikaupan myymäläpäälliköiden työehtosopimus 1.5.2014 31.1.2017 Suomen Lähikaupan myymäläpäälliköiden työehtosopimus 1.5.2014 Lisätiedot Kansallisen verkkokauppatilaston julkistus
Kansallisen verkkokauppatilaston julkistus Verkkokauppa Suomessa tammi-kesäkuussa 2010 Seppo Roponen 30.9.2010 Johdanto Sähköisestä kaupankäynnistä on ollut pitkään saatavilla runsaasti tietoa. Tietoa Lisätiedot Tavaroiden ulkomaankauppa yritystyypeittäin vuonna 2014
Kauppa 2015 Handel Trade Tavaroiden ulkomaankauppa yritystyypeittäin vuonna 2014 % 100 Viennin jakautuminen yrityksen omistajatyypin mukaan vuosina 2005 2014 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 2005 2006 2007 Lisätiedot Suhdanteet vaihtelevat - Miten pärjäävät pienet yritykset
Suhdanteet vaihtelevat - Miten pärjäävät pienet yritykset Hanna Heikinheimo (09) 1734 2978 palvelut.suhdanne@tilastokeskus.fi Lohja 12.10.2011 12.10.2011 A 1 Suhdannetilastoista Suhdannetilastot kuvaavat Lisätiedot Kuvioita Suomen ulkomaankaupasta Tilastointi
Kuvioita Suomen ulkomaankaupasta 2016 Tilastointi VIENTI, TUONTI JA KAUPPATASE KUUKAUSITTAIN 2012-2016(1-9) 6 Mrd. e 5 4 3 2 1 0-1 2013 2014 2015 2016 Kauppatase Vienti Tuonti 30.11.2016 2 SUOMEN JA SUOMEN Lisätiedot Kotkan meripäivät Itämeren aallot 16.7.2009
Kotkan meripäivät Itämeren aallot 16.7. Energiahankkeiden vaikutus Itämeren turvallisuustilanteeseen Dosentti, erikoistutkija Alpo Juntunen MpKK, strategian, Helsinki 0 Suomenlahti ja Itämeri ovat olleet Lisätiedot Talouskriisi ei näy osingoissa
Talouskriisi ei näy osingoissa Author : albert 1 / 6 2 / 6 Pörssifirmojen yhtiökokouksissa eivät ilmeet luultavasti tänä keväänä ole kovinkaan synkät, sillä monet yhtiöt korottavat osinkoa. Vajaata 40 Lisätiedot FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI B8-0250/4. Tarkistus. Anne-Marie Mineur, Rina Ronja Kari, Stelios Kouloglou GUE/NGL-ryhmän puolesta
23.2.2016 B8-0250/4 4 Anne-Marie Mineur, Rina Ronja Kari, Stelios Kouloglou Johdanto-osan A kappale A. ottaa huomioon, että Australia ja Uusi- Seelanti kuuluvat EU:n vanhimpiin ja läheisimpiin kumppaneihin, Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute