Katutilan mitoitus. Helsinki /22/2009 KSV/L-os. KW - PDF
Katutilan mitoitus. Helsinki /22/2009 KSV/L-os. KW
Download "Katutilan mitoitus. Helsinki 2008. 5/22/2009 KSV/L-os. KW"
Aarne Juuso Tamminen
1 Katutilan mitoitus Helsinki 2008
2 Katutila
3 HELSINGIN KATUTILA - ohjeita ja esimerkkejä Tavoitteena katutilan suunittelun opas- ja esimerkkikokoelma lähinnä HKR:n omaan käyttöön Työtä ohjannut rakennusviraston, kaupunkisuunnitteluviraston, rakennusvalvontaviraston ja Helsingin Energian edustajista koostuva työryhmä Konsulttina Esisuunnittelijat Oy Työ alkoi maaliskuussa 2001, loppuraportti v Liikennesuunnitteluosaston osastokokous hyväksyi työn pohjaksi laaditun katupoikkileikkausten suunnitteluohjeen
4 Katupoikkileikkausten suunnitteluohjeet, prosessi Osastokokous perusti työryhmän: Jyrki Alastalo, Seppo Jaakonaho, Pekka Nikulainen, Sanna Peltonen, Hannu Pyykkö, Kalevi Wahlsten Osastokokous hyväksyi luonnoksen jatkokeskusteluihin rakennusviraston ja liikennelaitoksen kanssa Osastokokous hyväksyi suunnitteluohjeen
5 Työryhm ryhmän n valitsema lähestymistapal Tavoitteena listata keskeiset suunnitteluperiaatteet liikennesuunnittelijan reviirillä Vältetään liiallista yksityiskohtaisuutta (katusuunnittelijan reviiri) Pääkadut ja alueelliset kokoojakadut suunnitellaan pääasiassa liikenteen ehdoilla, mutta paikallisella kokoojakadulla ja tonttikadulla ympäristö ja liikenneturvallisuus tulevat keskeisiksi
6 Periaatteet katuluokittain Verkollinen merkitys, nopeusrajoitus Pysäkit (syvennykset, katokset) Kadunvarsipysäköinti Kevyen liikenteen risteily ja erottelu ajoradasta Jalankulun ja pyöräilyn erottelu Mitoitusajoneuvo, poikkeavat ajosuoritukset Ajokaistat, keskikaistat, pientareet, luiska- ja lumitilat Liittymätyyppi (kanavoitu, avoin, korotettu, kiertoliittymä) Pituuskaltevuuden maksimi (linjaosuus, katuliittymä) Kaarresäteen minimi (linjaosuus, katuliittymä) Näkemäalue
7 Katuluokitus Hyväksytty osastokokouksessa : Moottoriväylä Pääkatu Alueellinen kokoojakatu Paikallinen kokoojakatu Tonttikatu
8 Katuverkon luokittelu v. 2020
9 Nopeusrajoitukset Helsingissä
10 Moottoriväyl ylä Valtakunnallista ja seudullista liikennettä palveleva tie, joka on varustettu pääasiassa eritasoliittymin ja jonka nopeusrajoitus on yleensä 80 km/h. Moottoriväylät suunnitellaan yleisistä teistä annetun lain ja asetuksen perusteella yhteistyössä Tielaitoksen kanssa ja ne on rajattu tämän tarkastelun ulkopuolelle
11 Pääkatu/1 Seudullista ja kaupungin osa-alueiden välistä liikennettä palveleva katu, joka on varustettu pääasiassa tasoliittymin ja jonka nopeusrajoitus on km/h Mitoitus perustuu ajodynaamiseen mitoitukseen. Kadulla tulee voida liikennöidä voimassaolevien liikennesäännösten mukaisesti Pysäkit syvennyksessä. Syvennyksen leveys 3.0 m (3.5 m jos nopeusrajoitus on 70 km/h) ja katoksellisen odotustilan 2.6 m (2.1 m kapeaa katosta käytettäessä). Jos pysäkillä on vähän nousijoita ei katosta tarvita ja odotustilan leveys voi olla 2.0 m Kadunvarsipysäköinti kielletty Kevyen liikenteen risteily hoidetaan eritasojärjestelyin, valoohjauksella tai korokkeellisella ( 2 m) suojatiellä Kevyt liikenne erotettu ajoradasta 3 m:n istutettavalla erotuskaistalla (poikkeuksellinen minimi 1 m:n kivetty kaista) Jalankulku ja pyöräily pääsääntöisesti rakenteellisesti (vähintään kiviraita) erotettu toisistaan
12 Pääkatu/2 Mitoitusajoneuvo moduuliajoneuvo, jonka suurin sallittu pituus on m. Tätä mitoitusperustetta käytetään pääkatujen liittymissä, alempiasteisen verkon liittymissä voidaan sallia poikkeavia ajosuorituksia Ajokaistan leveys 3.5 m (kääntymiskaista 3.0 m). Keskikaistan suositeltava leveys on 5.0 m, jolloin mahdollisen suojatien korokkeen leveydeksi saadaan 2.0 m. Jos pyöräliikennettä on paljon tulisi korokkeen leveyden olla 2.5 m Pientareiden leveys: 1 ajorata: 2 ajorataa: Ohjenopeus Piennar m Sisäreuna m Ulkoreuna 50 km/h km/h km/h
13 Pääkatu/3 Luiska- ja lumitila on mitoitettava tapauskohtaisesti. Luiskatiloja tarvitaan lähinnä rakennetuilla alueilla, jossa tonttikorkeuksia ei ole tarkoituksenmukaista muuttaa. Normaalitapauksessa ajoradan reunassa 1.0 m ja raitin reunassa 0.5 m on riittävä Liittymät tehdään yleensä kanavoituina ja varustetaan ryhmittymiskaistoin tai kiertoliittyminä Pituuskaltevuus 7 %, katuliittymissä 4 % Kaarresäteen minimi: Ohjenopeus Linjaosuudella (m) Tasoliittymässä (m) 50 km/h km/h km/h Näkemäalueet mitoitetaan Kaupunkiliiton julkaisun C 55: Katujen tasoliittymien suunnitteluohjeet mukaisesti
14 Alueellinen kokoojakatu/1 Kaupungin osa-alueen sisäistä liikennettä ja alueen yhteyksiä pääkatuverkkoon palveleva katu, jolta pitkämatkainen liikenne pyritään poistamaan ja jonka nopeusrajoitus on yleensä km/h Mitoitus perustuu pääsääntöisesti ajodynaamiseen mitoitukseen Pysäkit pääsääntöisesti syvennyksessä. Syvennyksen leveys 3.0 m ja katoksellisen odotustilan 2.6 m ( 2.1 m kapeaa katosta käytettäessä). Jos pysäkillä on vähän nousijoita ei katosta tarvita ja odotustilan leveys voi olla 2.0 m Kadunvarsipysäköinti pääsääntöisesti kielletty Suojatiet varustetaan keskisaarekkeella ( 2 m) kun ajokaistojen määrä 3 tai suojatiellä liikkuu paljon lapsia tai liikuntaesteisiä Kevyt liikenne erotettu pääsääntöisesti ajoradasta 3 m:n istutettavalla erotuskaistalla (poikkeuksellinen minimi 1 m:n kivetty kaista) Jalankulku ja pyöräily pääsääntöisesti rakenteellisesti (vähintään kiviraita) erotettu toisistaan
15 Alueellinen kokoojakatu/2 Mitoitusajoneuvo puoliperävaunullinen kuorma-auto, jonka maksimipituus on 16.5 m Ajokaistan leveys 3.5 m (kääntymiskaista 3.0 m) Luiska- ja lumitila ajoradan reunassa 1.0 m ja raitin reunassa 0.5 m Tärkeimmät liittymät kanavoidaan tai rakennetaan kiertoliittymiksi, muut rakennetaan avoimiksi tai liittyvässä suunnassa korotettuna Pituuskaltevuus 8 % (7 % jos kadulla on joukkoliikennettä), katuliittymässä 5 % Kaarresäteen minimi: Ohjenopeus Linjaosuudella (m) Tasoliittymässä (m) 40 km/h km/h Näkemäalueet mitoitetaan Kaupunkiliiton julkaisun C 55: Katujen tasoliittymien suunnitteluohjeet mukaisesti
16 Paikallinen kokoojakatu/1 Kaupunginosan sisäistä liikennettä palveleva katu, joka yhdistää tonttikadut pääkatuihin tai alueellisiin kokoojakatuihin ja jonka nopeusrajoitus on yleensä 40 km/h (poikkeustapauksessa 30 km/h). (Kantakaupungissa useimmiten 30 km/h) Mitoitus perustuu ympäristöön sekä liikenneturvallisuuteen ja ajodynamiikan vaikutus vähenee. Normaali lähtökohta katu, jolla rakenteellisin keinoin pidetään nopeudet suunnitellulla tasolla. Hidastimia käytettäessä tulee kadun pituuden uuden alueen suunnittelussa yleensä olla alle 500 m. Yksittäisten hidastimien käyttöä on vältettävä ja hidastinväli 100 m Pysäkit pääsääntöisesti kaistalla Kadunvarsipysäköinti mahdollinen kadun suunnassa Kevyt liikenne erotettu pääsääntöisesti ajoradasta 3 m:n istutettavalla erotuskaistalla (poikkeuksellinen minimi 1 m:n kivetty kaista). Jalkakäytävä tehdään yleensä ilman erotuskaistaa Jalankulku ja pyöräily pääsääntöisesti erottelematon, jos ympäristö ja kevyen liikenteen verkon yhtenäisyys ei edellytä erottelua. Keskeisillä jalankulkualueilla myös pyöräilyn hidastamiseen on kiinnitettävä huomiota
17 Paikallinen kokoojakatu/2 Mitoitusajoneuvo telibussi, jonka maksimipituus on 15.0 m, jos kadulla on joukkoliikennettä, muuten kuorma-auto, jonka maksimipituus on 8 m Ajokaistan leveys m kadun luonteesta riippuen. Jos kadulla on joukkoliikennettä tulee ajoradan leveyden olla 6.7 m Luiska- ja lumitila ajoradan reunassa 1.0 m ja raitin reunassa 0.5 m Pienisäteisiä kaaria käytettäessä on huomioitava kaarrelevitykset, mutta kadun luonteesta riippuen mitoitusajoneuvolle voidaan sallia poikkeavia ajosuorituksia Liittymät rakennetaan pääsääntöisesti avoimiksi, liittyvässä suunnassa korotettuina, kokonaan korotettuina tai pieninä kiertoliittyminä Pituuskaltevuus 8 % (7 % jos kadulla on joukkoliikennettä), katuliittymässä 6 % Näkemäalue mitoitetaan tasa-arvoisissa liittymissä pysähtymisnäkemän perustella: Ohjenopeus (km/h) Pysähtymisnäkemä (m)
18 Tonttikatu/1 Kadun varressa olevien tonttien liikennettä palveleva katu, joka on yleensä umpi- tai rengaskatu, jonka nopeusrajoitus on km/h (pihakaduilla 20 km/h) Mitoitus perustuu nopeuden pitämiseen alhaisena rakenteellisin keinoin, hidastinvälin tulee olla 100 m. Keinoina voivat olla mm: Ajoradan mutkittelu Optinen kapeus (rakennukset, puuistutukset, pysäköinti, erilaiset päällystemateriaalit) Kavennukset (1-puolinen, 2-puolinen, keskisaareke) Töyssyt, korotetut liittymät, korotetut suojatie Mitoitusajoneuvo kuorma-auto, jonka maksimipituus on 8 m Pyöräily pääsääntöisesti ajoradalla, hidaskadulla jalankulku voidaan tarvittaessa erottaa ajoradasta. Jalkakäytävä on normaalitapauksessa tarpeen, kun rakennusoikeus tonttikadun varressa on 5000 k-m 2 Kapein poikkileikkaus 3.5 m perustuen kuorma-auton ja polkupyörän kohtaamiseen m leveiden poikkileikkausten käyttö edellyttää, että kadunvarsipysäköinti on alueella kielletty tai pysäköintiin on järjestetty erilliset syvennykset. Jos alueella ei haluta käyttää pysäköintirajoituksia tulee poikkileikkauksen olla 5.5 m (poikkeustapauksessa 5.0 m)
19 Tonttikatu/2 Kadun pituus 300 m Kääntöpaikat mitoitetaan normaalitapauksessa kuorma-autolle peruuttaen ja henkilöautolle eteenpäin ajaen Kohtaamispaikkoja 5.5 m sijoitetaan liittymien yhteyteen, kaarteisiin ja kuperien taitteiden huipulle siten, että niiden välimatka on vapaa näkemä vähennettynä kaksinkertaisen pysähtymismatkan pituudella Ajokaistan leveys kadun luonteesta riippuen m (pientaloalueen tonttikatuteollisuusalueen katu) Luiska- ja lumitila ajoradan reunassa 1.0 m ja jalkakäytävän reunassa 0.5 m Pienisäteisiä kaaria käytettäessä on huomioitava kaarrelevitykset, mutta kadun luonteesta riippuen mitoitusajoneuvolle voidaan sallia poikkeavia ajosuorituksia Pituuskaltevuus 8 % (poikkeustapauksessa 12 %) Näkemäalue mitoitetaan tasa-arvoisissa liittymissä pysähtymisnäkemän perusteella: Ohjenopeus (km/h) Pysähtymisnäkemä (m)
20 Kevyt liikenne/1 Jalkakäytävä Normaali leveys 2.5 m (poikkeustapauksessa 2.0 m) Jalkakäytävä on normaalitapauksessa tarpeen, kun kadun varren rakennusoikeus 5000 k-m 2
21 Kevyt liikenne/2 Pyöräkaista Soveltuu kaduille, joiden nopeusrajoitus on km/h, pyöräily pitkämatkaista tai jalankulkijoita on runsaasti Pyöräkaistan ja mahdollisen pysäköinnin väliin on jätettävä 0.75 m leveä erotuskaista Pyöräkaistan normaali leveys 1.75 m (poikkeustapauksessa 1.5 m)
22 Kevyt liikenne/3 Yhdistetty jalankulku- ja pyörätie Pää- ja paikallisraitin perusmuodon leveys 3.5 m Eroteltu jalankulku- ja pyörätie Pääraitilla pyritään erotteluun, jos raitilla on runsaasti jalankulkijoita. Myös paikallisraitilla erottelu on perusteltu, jos alueella on runsaasti jalankulkijoita, liikkeitä, asiointia tai liikuntaesteisiä Erotellun raitin perusmuodon leveys on 4.0 m (pääpyöräteillä 4.5 m)
23 Ohjeiden soveltaminen Yleisohjeet normaaliolosuhteissa (aluetyyppi otettava huomioon) 8 m:n katualueilla tarkistettava lumi- ja luiskatilat sekä kunnallisteknisten verkostojen vaatimat tilat Etäisyys kiinteään sivuesteeseen 0.75 m (valaisinpylväät 0.5 m) Uusilla alueilla lumi- ja luiskatiloista voidaan luopua, jos tontit ovat sovitettavissa katuun saumattomasti ja lumitila on muuten järjestetty
24 Tyyppipiirustukset Tyyppipoikkileikkaukset: Kadut Tyyppipoikkileikkaukset: Kevyt liikenne Kohtaamispaikkojen mitoitus Linja- autopysäkkien mitoitus Kadunvarsipysäköinnin sijoitteluperiaatteet Kääntöpaikkojen mitoitus Katuverkon luokittelu v Nopeusrajoitukset Helsingissä
25 Pääkatu
26 Alueellinen ja paikallinen kokoojakatu sekä tonttikatu
27 Kevyt liikenne
28 Kohtaamispaikkojen mitoitus
29 Linja- autopysäkkien mitoitus
30 Kadunvarsipysäköinnin innin suunnitteluperiaatteet
31 Kääntöpaikkojen mitoitus
32 Pysähtymisn htymisnäkemän mitoitus/1 Reaktioaika vaihtelee välillä sek. Tielaitoksen ohjeessa pääväylät kaupunkialueella se vaihtelee välillä sek. Pientaloalueiden suunnitteluohjeissa kitkakertoimeksi valittiin 0.55 (kostea tienpinta kesäaikana) ja reaktioajaksi 1.0 sek., jonka arveltiin paremmin vastaavan kaupunkiolosuhteita Miellyttävä hidastuvuus nopeusrajoitusalueella km/h vastaa kitkakerrointa Pienillä nopeuksilla kitkakerroin voi olla
33 Pysähtymisn htymisnäkemän mitoitus/2 Pysähtymismatka (m): Reaktioaika Ohjenopeus, km/h Kitkakerroin 0.5 sek. 1 sek. 2 sek. Ohje
34 RT- kortin mukainen hitaasti liikennöit itävän n ajoväyl ylän n mitoitus Mit. tilanne Liikk. vara Ajon. leveys Ajov. vara Ajon. leveys Liikk. vara Liikennetila Ohje, m ha/pp ha/ha ha/pa ha/ka pa/pp pa/pa pa/ka ka/pp ka/ka
35 Suunnitteluperusteet Ajodynamiikka, kapasiteetti pääkadut ja alueelliset kokoojakadut Ympäristö ja liikenneturvallisuus paikalliset kokoojakadut ja tonttikadut Ohjeet antavat lähtökohdan tilantarpeelle, mutta luovuus ei ole kielletty. Käytännön suunnittelussa usein joudutaan minimeihin ja niistäkin vielä halutaan tinkiä Ohjeet löytyvät verkosta (http://www.hel2.fi/ksv/aineistot/liikennesuunnittelu/autoilu/katu1.pdf)
36 Asukkaiden odotukset?
37 Liittymien mitoitusperiaatteet Mitoitusajoneuvo Pituus, m Ajouran kääntösäde (ajotapa A) Kam 25, Kap 22, Kapp 16, Lat 15, La 13, Ka 8, Ha 5,0 8 8 Ajouran kääntösäde (ajotapa B)
38 Mitoittavat tilanteet I. Ajoneuvo pysyy omalla kaistallaan ennen ja jälkeen kääntymisen II. Ajoneuvo pysyy pääsuunnassa omalla kaistallaan mutta sivusuunnassa käyttää vastaan tulevaa kaistaa III. Ajoneuvo käyttää vastaantulevien kaistaa ennen ja jälkeen liittymän IV. Ajoneuvo joutuu kääntyessään käyttämään myös ajoradan ulkopuolisia alueita
39 Liittymien ohjeellinen mitoitus Pääsuunta Liittyvä suunta Mitoitus Tarkistus Pääkatu Pääkatu Kam / I (erikseen sovittaessa voi käyttää samansuuntaisia kaistoja liittymän jälkeen) Pääkatu Alueellinen kokoojakatu Lat / I Kam (ajotapa sovitaan erikseen) Pääkatu Paikallinen kokoojakatu Lat / I (jos joukkoliikennettä) Lat / II Kapp / II Alueellinen kokoojakatu Alueellinen kokoojakatu Lat / I Kam (ajotapa sovitaan erikseen) Alueellinen kokoojakatu Paikallinen kokoojakatu Lat / I (jos joukkoliikennettä) Ka / I Paikallinen kokoojakatu Paikallinen kokoojakatu Lat / I (jos joukkoliikennettä) Ka / I Paikallinen kokoojakatu Tonttikatu Ha / I (asuinalueet) Ka / II (teollisuusalueet) Kapp / II Lat / II-III Lat / II-III Ka / II (asuinalueet) Kapp / III (teollisuusalueet) Tonttikatu Tonttikatu Ha / I (asuinalueet) Ka / III + paloauto
40 Katusuunnittelun ohjearvoja H:\Tyonaikaiset\Postit\Katusuun ohjearvot 2008.pdf
41 RAKENNUSVIRASTO Katu- ja puisto-osasto / Investointitoimisto KATUSUUNNITTELUN OHJEARVOJA Geometrian mitoitus: Mitoitusnopeus (km/h) Pysähtymisnäkemä (m) ohjenopeuden mukaan Katu 90: Raitti Vaakageometria: - säde min. (kallistus ulos) (20) Suositeltava - säde min. (kallistus sisään) Raitiotie min 23 m (sisäkiskon säde) - tasoliittymän kohdalla Pystygeometria: - kupera suositeltava mm. tasoliittymän kohdalla - kupera min (raitiotie min 300) - kovera min (raitiotie min 300) Nimike Moottoriväylä Pääkatu Kokoojakatu Kokoojakatu Tonttikatu Pihakatu Raitti Huom! Alueellinen Paikallinen Katuluokka Nopeusrajoitus (km/h) Katualueen leveys (m) Pituuskaltevuus-: - min (0.5) 0.7 (0.5) 0.7 (0.5) 0.7 (0.5) 0.7 (0.5) 0.7 (0.5) - max poik. max 12 % (KL 5 ja 6) - liittymä 3 (4) 3 (5) 3 (6) 3 (6) Esteettömyys erikoistaso max 5% - bussipysäkki - 3 (4) 3 (4) 3 (4) joukkoliikenne kadun max 7% - raitiotie max - 5 (7) 5 (7) 5 (7) raitiovaunupysäkki - 3(4) 3(4) 3(4) - raitiotievaihde Sivukaltevuus-%: - norm max Viettokaltevuus-%: - aukio 1-5 Alikulkukorkeus 4.8 (4.6) 4.8 (4.6) 4.8 (4.6) 4.8 (4.6) 4.8 (4.6) 4.8 (4.6) 3.2 (2.8) Raitiotie 5.1 m. Sisääntuloväylillä -Ylikorkeitten kuljetusten reitti: KSV/Lso piir. nro las ja niitten jatkeilla aina 4.8 metriä Alin kadun taso nyk. alueiden peruskorjaus +2.0 m Kaistat: - ajokaista (m) (bussit: ajorata 7 m, minimi 6.7 m) - kääntymiskaista (m) keskikaista (m) min. 5.0 (2.0) 5.0 (2.0 ) 5.0 (2.0 ) - erotuskaista pp:n ja ajor:n väl.min Jalkakäytävä min (2.0) Jalkak.+polkup.tie: - eroteltu min yhdistetty min (3.0) Istutuskaista: - puu+ nurmialusta min puun et. reunak. min 2,0 m - nurmikaista min piennar nurmetetaan Puut: - rungon et. johdosta min et. raitiovaunuun min 6.0m - etäisyys rakennuksesta min iso / pieni puu Lumitila: - jk/ajor. min 0.5/ / / / Esteen et. ajoradasta: - keskellä min. 1.0 (0.75) liikennevalo 0.8 m - reunassa min. 2.0 (0.75) liikennemerkki 0.5 m Suojatie: - jalkakäytävä min yhd.jk+pp min poik. minimi eroteltu jk ja pp min poik. minimi Keskikoroke/liik. jakaja min poik. min. 1.2 m - suojatien kohdalla Pysäkit: - syvennyksen leveys (2.7) 3.0 (2.7) 3.0 (2.7) odotustila norm. katos (HA1) / kapea katos (HB1) / ei katosta 3.0 (2.5) / 2.5 (2.1) / pituus: - 1 / 2 bussin (aina telibussin palvelutila) 18/36 18/36 18/ reunan korkeus ajoradasta a. pysäkkisyvennyksessä jos kallistus ajoradalle voi olla 0.16 b. pysäkkiniemekkeessä min pituus: - 1 / 2 raitiov. palvelutila / / / 55 yhteis pysäkki 40 m - reunan korkeus kiskosta yhteis pysäk. max 0.25 Pysäköintiruutu ajoradan suunnassa min. 2.0x x x6.0 päätypaikat 2.0x5.0 Kääntöpaikka: - bussi, ulkosäde min mitat eteenpäin ajaen - kuorma-auto min ulkosäde - henkilöauto ulkosäde - raitiovaunu min sisäkiskon säde - lakaisukone Luiskaverhous: - kiviverhous ladottuna, max 1:1 1:1 1:1 1:1 1:1 1:1 - nurmetus max 1:3 1:3 1:3 1:3 1:3 1:3 Portaat: - luiskakalt. n. 1:3 - askelman etenemä askelman nousu lepotasojen väli Kaiteet: - kork. 1.1 m, käsijohde 0.9 m lapsille 0.7 m - ajoneuvokaide 0.7 m - luiska jyrkempi kuin 1:2 ja korkeusero yli 1.5 m kaide tarvitaan Suluissa olevat arvot ovat poikkeustapauksia Voimassa olevia ohjeita ja lähdeaineistoa: Katu 2002, Katupoikkileikkausten suunnitteluohjeet (Lso 2001), Katu 90 Katujen tasoliittymien suunnitteluohjeet (1983), Katuvihreä (SKTY 1999) Tasoliittymät (Tiehallinto 2001), Pääväylät kaupunkialueella (Tiehallinto 1993), Kevyenliikenteen suunnittelu (Tiehallinto 1998) Kaiteet ja suistumisonnettomuuksien ehkäisy (TIEL ) Liikenne ja väylät (2006) Bussiliikenteen Infrakortit 2008 (Paikallisliikenneliitto), Raitiotie suunnitteluohje (HKL 2005) HELSINGIN KATUTILA -ohjeita ja esimerkkejä (2003)
KATUPOIKKILEIKKAUSTEN SUUNNITTELUOHJEET 2010 ESPOON KAUPUNKI Tekninen keskus KATUPOIKKILEIKKAUSTEN SUUNNITTELUOHJEET ALKUSANAT Tämä ohje on tehty vuonna 2010 Espoon kaupungin toimeksiannosta yhdessä Ramboll
Helsingin katutila - ohjeita ja esimerkkejä Katutilan jako ja mitoitus
10 2. 2.1 Yleisperiaatteet Katutilan jakoon ja sen mitoitukseen vaikuttavat kadun liikenteelliset tehtävät sekä ympäröivän maankäytön ja kaupunkikuvan asettamat tavoitteet. Liikenteellisiä tehtäviä kuvaa
Pyöräliikenteen suunnittelun perustiedot Tilan tarve Pyöräilijän laskennallinen tilantarve on vähintään 0.75 m polkupyörästä, varusteista ja henkilöstä riippuen. Normaalinopeudella pyöräilijän huojunta
Valkontie (seututie 178) välillä Petaksentie Solvikintie, Loviisa ALUEVARAUS- SUUNNITELMA. Loviisan kaupunki
Valkontie (seututie 178) välillä Petaksentie Solvikintie, Loviisa ALUEVARAUS- SUUNNITELMA Loviisan kaupunki Marraskuu 2009 ALKUSANAT Seututien 178 eli Valkontien aluevaraussuunnitelma on tehty palvelemaan
YLEISSUUNNITELMA. Vaajakoskentie välillä Seppäläntie Kärpänkuja. Seppäläntie välillä Vaajakoskentie - Vasarakatu. Knowledge taking people further ---
Ramboll Knowledge taking people further --- Jyväskylän kaupunki YLEISSUUNNITELMA Vaajakoskentie välillä Seppäläntie Kärpänkuja Seppäläntie välillä Vaajakoskentie Tammikuu 2007 Ramboll PL 718, Aleksanterinkatu
Tasoliittymät. Suunnitteluvaiheen ohjaus
Tasoliittymät Tasoliittymät Suunnitteluvaiheen ohjaus TIEHALLINTO Helsinki 2001 ISBN 951-726-731-2 TIEH 2100001-01 Oy Edita Ab Helsinki 2001 Verkkojulkaisu pdf (www.tiehallinto.fi/julkaisut) Tiehallinto
1 LIIKENNEYMPÄRISTÖN TURVALLISUUDEN YLEISIÄ TOIMENPIDE-ESITYKSIÄ
Liite 1 LIIKENNEYMPÄRISTÖN TURVALLISUUDEN YLEISIÄ TOIMENPIDE-ESITYKSIÄ 1.1 Liikenneturvallisuus kaavoituksessa Maankäytön suunnittelussa aluevarauksilla ja toimintojen sijoittelulla ratkaistaan alueen
Joutsa. Maanmittauslaitos lupa nro 10/MML/14 VALTATIE 4 ORAVAKIVEN ERITASOLIITTYMÄ, JOUTSA LUONNOS 11.4.2014
Joutsa Maanmittauslaitos lupa nro 10/MML/14 VALTATIE 4 ORAVAKIVEN ERITASOLIITTYMÄ, JOUTSA LUONNOS 11.4.2014 Aluevaraussuunnitelma 2014 VALTATIE 4 ORAVAKIVEN ERITASOLIITTYMÄ, JOUTSA Aluevaraussuunnitelma
Maanteiden 313 ja 14133 parantaminen kevyen liikenteen väyliä rakentamalla, Asikkala
RAPORTTEJA 13 212 Maanteiden 313 ja 14133 parantaminen kevyen liikenteen väyliä rakentamalla, Asikkala Toimenpideselvitys RAPORTTEJA 13/212 Maanteiden 313 ja 14133 parantaminen kevyen liikenteen väyliä
Nurmeksen esteettömyyskartoitus kantatie 75 välillä Pitkämäentie-Jaakkolantie
Nurmeksen esteettömyyskartoitus kantatie 75 välillä Pitkämäentie-Jaakkolantie Nurmeksen esteettömyyskartoitus kantatie 75 välillä Pitkämäentie-Jaakkolantie Tiehallinto Savo-Karjalan tiepiiri Kuopio 2006
ESTEETTÖMÄT JA SUJUVAT KÄVELY- JA PYÖRÄILY-YHTEYDET VUOHENOJAN RAITIOTIEPYSÄKILLE YLEISSUUNNITELMA
ESTEETTÖMÄT JA SUJUVAT KÄVELY- JA PYÖRÄILY-YHTEYDET VUOHENOJAN RAITIOTIEPYSÄKILLE YLEISSUUNNITELMA TLO-25021 Kaupunkiliikenteen suunnittelu, harjoitustyö, syksy 2015 Mika Lammi, Markus Haikola ja Teemu
5 LIIKENNETURVALLISUUDEN PARANTAMINEN TEKNISILLÄ TOIMENPITEILLÄ
39 5 LIIKENNETURVALLISUUDEN PARANTAMINEN TEKNISILLÄ TOIMENPITEILLÄ Tässä luvussa on esitetty käsikirjamaisesti yleisiä, käytössä olevia ja hyviä liikenneympäristön parantamiskeinoja. 5.1 Liikenneturvallisuuden