⭐Arctia Shipping Oy:n liiketoiminnan kehittämismahdollisuudet, Suomen merialueiden jäänmurto ja polaarinen ulottuvuus
Arctia Shipping Oy:n liiketoiminnan kehittämismahdollisuudet, Suomen merialueiden jäänmurto ja polaarinen ulottuvuus
Download "Arctia Shipping Oy:n liiketoiminnan kehittämismahdollisuudet, Suomen merialueiden jäänmurto ja polaarinen ulottuvuus"
1 Arctia Shipping Oy:n liiketoiminnan kehittämismahdollisuudet, Suomen merialueiden jäänmurto ja polaarinen ulottuvuus Salainen Monitoimimurtajat Jäänmurtajat2 Sisällysluettelo 1 Johdanto Lyhyt tausta-analyysi Itämeren jäänmurrosta ja polaarisesta ulottuvuudesta Polaaristen alueiden liiketoimintamahdollisuuksista Polaariseen ulottuvuuteen liittyvistä riskeistä Vahingonkorvausriskeistä Suomen merialueiden jäänmurron nykytilanteesta ja tulevaisuudesta Polaaristen meripalveluiden markkinat ja Arctia Arctia tänään Kilpailutilanne ja Arctian mahdollisuudet markkinoilla Tehokas jäänmurto ja tarvittavien investointien toteuttaminen Riskienhallinta ja suositeltava yhtiörakenne Johtopäätökset Toimenpidesuositukset Liitteet Keskeisiä käsitteitä jäänmurrossa ja polaarisissa jää- ja meripalveluissa Polaarimurtajainvestoinnin kannattavuuden herkkyysanalyysitarkastelusta Base case liiketoimintamalli3 1 Johdanto Vuonna 2013 kartoitti VNK:n omistajaohjausosaston pyynnöstä Reddal Oy Arctian liiketoimintojen kehittämistä. Tavoitteena oli selvittää lisääntyvän arktisen alueen luonnonvarojen hyödyntämisessä ja sitä tukevien palveluiden sekä infrastruktuurin kehittämisessä ja rakentamisessa avautuvia liiketoiminnan laajentamismahdollisuuksia ja sitä miten näitä mahdollisuuksia hyödyntämällä Arctia Shipping Oy:n (Arctia) edessä oleva koko nykyisen viiden Itämeren jäänmurtajan ja kahden monitoimimurtajan laivasto voitaisiin uusia valtion talouden kannalta tehokkaimmalla mahdollisella tavalla vuoteen 2028 mennessä. Jäänmurtajalaivaston uusiminen on merkittävä, noin (1) miljardin euron investointiohjelma (ensimmäinen murtaja on tilattu Liikenneviraston taseeseen ei korvaa jäänmurtaja Voimaa). Yhteenvetona Reddal esitti, että 1,0-1,7 miljardin euron investoinnit voitaisiin rahoittaa tulorahoituksella markkinaehtoisesti sillä edellytyksellä, että arktisessa toiminnassa polaarisiin jää- ja meripalveluihin kykenevien polaarimurtajien pitkäaikaiset sopimukset varmistetaan. Laskelmissa käytettiin Arctian johdon kanssa yhteisesti sovittuja markkina- ja kustannusolettamuksia. Suunnitelman läpivienti vaatisi investointien lisäksi noin 100 päällystöhenkilön rekrytoimista, nykyisten avainresurssien säilyttämistä ja alan koulutuksen lisäämistä sekä Arctian oman koulutuksen järjestämistä. Kuva 1. Arctia Shippingin 2013 liiketoimintasuunnitelman laivaston kehitys ja taloudelliset avaintunnusluvut Tehdyn selvityksen pohjalta TalPo:lle esitettiin kaksi vaihtoehtoista Arctian liiketoiminnan kehitysmallia. Ensimmäisessä, valtion talouden kannalta raskaammassa mallissa Arctian toiminta keskittyy vain Itämeren jäänmurtoon, öljyntorjuntaan ja merenkulun avustustehtäviin. Polaarisiin tehtäviin kykenevät monitoimimurtajat myytäisiin voimassa olevin rahtaussopimuksin pois ja saadut varat (on arvioitu, että hinta voisi olla noin 100 miljoonaa euroa) sijoitettaisiin takaisin jäänmurtoon. Suomessa voimassa olevat jäänmurtoon liittyvät sopimukset olisivat voimassa siirtymäkauden ajan. Toisessa mallissa Arctian suurta investointiohjelmaa toteutettaessa liiketoimintaa laajennettaisiin offshore toiminnassa tarvittaviin jäänmurto-, ice management - ja ympäristönturvaamistehtäviin mm. seismisissä tutkimuksissa ja öljynporauksessa. Suomi on jäänmurron ja jäätilanteiden hallinnan osaamisessa huippuosaaja (Arctialla on vuodesta 2011 lähtien ollut kahden suuren öljy-yhtiön kanssa ice managementiin liittyvä rahtaussopimus ja se on toiminut näissä tehtävissä Alaskassa). 34 TalPo jätti asian kuitenkin pöydälle ja päätti perustaa eri ministeriöiden virkamiehistä koostuvan työryhmän selvittämään asiaa lisää. Erityisesti kyse oli toiminnallisten ja yritysoikeudellisten riskien sekä maineriskin hallinnasta arktisissa tehtävissä mahdollisen öljyonnettomuuden sattuessa. On myös esitetty näkemyksiä siitä, että Suomen pitäisi pidättäytyä luonnonvarojen etsimiseen ja hyödyntämiseen liittyvistä toimista erityisesti öljynetsinnässä ja tuotannossa arktisilla, vaikean toimintaympäristön ja herkän ekologian alueilla. Työryhmää ei kuitenkaan perustettu, vaan ministeri Pekka Haavisto pyysi allekirjoittanutta selvittämään vielä kertaalleen Arctian liiketoimintamahdollisuuksia ja sitä, miten polaariseen ulottuvuuteen ja sen tarjoamiin mahdollisuuksiin pitäisi suhtautua. Raportissa on pyritty valottamaan, miten Suomen merialueiden jäänmurto voitaisiin toteuttaa valtion talouden kannalta mahdollisimman tehokkaasti käyttämällä tämän toteuttamiseen valtion 100 % omistamaa Arctiaa, niin että sen liiketoimintoja kehitettäisiin tavoitetta tukevaksi ja täydentäväksi myös polaarisilla alueilla huomioiden kestävän kehityksen periaatteet ja näiden alueiden herkkä ympäristö. Raportissa on kuvattu lyhyesti Arctian liiketoiminnan kehittämistä ja syys/lokakuussa 2014 yhtiön johdon ja Reddalin kanssa päivitettyä liiketoimintamallia, jossa huomioidaan Itämeren talvimerenkulun sujuvuuden ja huoltovarmuuden varmistaminen ja arvioidut polaaristen markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. Lopussa esitetään suositukset jatkotoimenpiteiksi. Tarvittavilta osiin viitataan haastatteluihin tai käytettyyn lähdeaineistoon. Työn taustaksi on käyty läpi Suomen merenkulkuun ja jäänmurtoon ja sen kehittämiseen liittyvää aineistoa samoin kuin arktisiin markkinoihin ja mahdollisuuksiin liittyvää materiaalia. Kokonaiskuvan aikaansaamiseksi on tehty 43 haastattelua. Ministeriöistä (TEM, LVM, VM, YM ja UM, VNK) on tavattu johtavia virkamiehiä ja asiantuntijoita, samoin Liikennevirastosta ja Ilmatieteenlaitokselta. EK:sta, Satamaliitosta, Merimiesunionista, SYKEstä ja Greenpeacesta on tavattu korkeinta johtoa ja/tai asiantuntijoita. Yrityshaastattelut on toteutettu seuraavien yhtiöiden johdon/asiantuntijoiden kanssa: Reddal Oy (Arctian liiketoiminnan kehittämisraportti), Gaia Consulting Oy (TEM - meriohjelmaa/arctic team hanke), Wega Advisors Oy (erikoistunut mm. varustamojen energiahankintoihin), Meriaura Oy (varustamo), Alfons Håkans Oy (varustamo, joka operoi Zeus jäänmurtajaa), Aker Arctic Oy (jäissä kulkeviin aluksiin erikoistunut suunnittelutoimisto, josta Teollisuussijoitus omistaa enemmistön), Bore Oy (varustamo), Oy Gard (Baltic) Ab (maailman suurimpia merivakuuttajia), Asianajotoimisto Castren & Snellman Oy ja UPM Oyj. Keskusteluja on myös käyty VNK:n omistajaohjausosaston johdon ja Arctia Shipping Oy:n johdon, hallituksen puheenjohtajan ja konepäällystön luottamusmiehen kanssa. Helsingissä 7 pnä lokakuuta 2014 Lauri Ratia Teollisuusneuvos 45 2 Lyhyt tausta-analyysi Suomen talous on erittäin riippuvainen merenkulusta. Suomen viennistä noin 90 % ja tuonnista noin 80 % kulkee meriteitse. Ulkomaankaupan merikuljetuksia oli vuonna 2013 yhteensä 96,3 miljoonaa tonnia, josta tuonnin osuus oli 49,3 miljoonaa tonnia ja viennin osuus 47 miljoonaa tonnia. Meriliikenteen suuri osuus Suomen ulkomaankaupan kuljetuksista edellyttää sujuvia, luotettavia, turvallisia ja ympäristön huomioivia meriyhteyksiä. Toimivat kuljetusreitit ovat Suomen elinkeinoelämän ja koko yhteiskunnan kilpailukyvyn elinehto. Maantieteestä ja väestömäärästä johtuen Suomen liikennevirrat ovat ohuita ja etäisyydet pitkiä, mikä nostaa suomalaisten yritysten logistiikkakustannuksia. Ne ovat yli 34 miljardia euroa vuodessa, joka on keskimäärin noin 14 % yritysten liikevaihdosta. Se on kansainvälisessä vertailussa korkea. Vuonna 2015 Itämeren ja Pohjanmeren alueella voimaan tulevat merenkulun rikkimääräykset tulevat aiheuttamaan kuljetuskustannusten nousua ja todennäköisesti muutoksia kuljetusvirtojen reititykseen ja satamaverkoston toimintaan. IMO (International Maritime Organization) hyväksyi heinäkuussa 2011 kaikkia uusia laivoja koskevat sitovat energiatehokkuusmääräykset, joilla lisätään uusien laivojen energiatehokkuutta EEDI (Energy Efficiency Design Index). Itämeren osalta on arvioitu, että EEDI - sääntöjen kolmannen vaiheen tullessa voimaan kauppa-alusten vähentyneet konetehot johtavat siihen, että Itämeren liikenteeseen tulee lisääntyvää jäänmurtotarvetta siitä huolimatta, että säännöissä on Suomen aloitteesta sisällytetty jäävahvistettuja aluksia koskeva korjauskerroin. Jäänmurron kustannukset Suomessa ovat noin 50 miljoonaa euroa (ml. polttoainekulut) vuodessa vaihdellen talven ankaruuden mukaan. Ankaria ja jääolosuhteiltaan vaikeita talvia Suomessa on noin 10 vuoden välein, viimeksi Suomen omaan jäänmurtajalaivastoon kuuluu tällä hetkellä seitsemän murtajaa, joista viisi (Voima, Urho, Sisu, Kontio ja Otso) on tarkoitettu Suomen merialueiden jäänmurtoon. Kaksi murtajista (Fennica ja Nordica kolmas Botnica myytiin Viroon 2012) ovat monitoimimurtajia, joilla operoidaan polaarisissa jää- ja meripalveluissa Suomen jäänmurtokauden ulkopuolella (periaatteessa voitaisiin tehdä myös ympärivuotisia sopimuksia). On arvioitu, että Suomen jäänmurron kustannuksia on mahdollista pienentää vain marginaalisesti (noin 1,5 miljoonaa euroa) mm. miehitystodistusten mukaisin miehityksin ja pyrkimällä ulkomaanliikenteen kauppa-alusten mukaiseen palkkatasoon. Tällä hetkellä jäänmurtajalaivastomme keski-ikä on noin 33 vuotta. Siksi vuoden 2011 hallitusohjelmassa linjattiin, että vientiteollisuuden kriittisen talvimerenkulun varmistamiseksi valmistellaan jäänmurtokaluston uusiminen. Tähän liittyen valtion tulo- ja menoarviossa (poikkeuksellisesti) varauduttiin yhden uuden jäänmurtajan hankintaan, joka tilattiin Liikennevirastolle Arctech Helsingin telakalta vuoden 2013 lopussa. Se tulee liikenteeseen vuoden 2016 alussa ja on tarkoitettu Suomen merialueiden jäänmurto-, öljyntorjunta- ja hinaustehtäviin. Jäänmurtajalaivastomme on kokonaisuudessaan uusittava vuoteen 2029 mennessä. Investointiohjelma on merkittävä maksaen noin (1) miljardi euroa. Suomessa on hyvin pitkät jäänmurtoperinteet ja noin 60 % maailman tällä hetkellä toimivista jäänmurtajista on tehty Suomessa. Suomeen on näin syntynyt ainutlaatuista huippuluokan teknistä ja toiminnallista vaikeiden jääolosuhteiden osaamista ja hallintaa, jota voidaan hyödyntää myös polaarisissa jää- ja meripalveluissa. Jos kaikki seitsemän murtajaa rakennettaisiin Suomessa, olisi niiden työllistävä vaikutus noin henkilötyövuotta. 56 Valtioneuvoston hyväksymässä Suomen arktisessa strategiassa ja asetetun Arktisen alueen neuvottelukunnan tekemässä Tavoitteiden ja toimien toteumaraportissa todetaan arktisten liiketoimintamahdollisuuksien hyödyntämisen tavoitteina olevan olla mukana arktisen alueen luonnonvarojen hyödyntämisessä ja sitä tukevien palveluiden sekä infrastruktuurin kehittämisessä ja rakentamisessa huomioiden kestävän kehityksen periaatteet ja halliten liiketoiminnan ympäristöriskit. Reddal Oy:n ja Arctian johdon kanssa on tätä raporttia varten päivitetty ja kehitetty valmistuneita liiketoimintamalleja ja keskitytty ns. base caseen, jossa on tarkasteltu, millä perusolettamuksilla Arctia kykenisi rahoittamaan korvattavaksi tulevat ikääntyvät murtajat (Urho 2021, Sisu 2022 aikaistettuna 2015, Voima 2026, Otso 2026, Kontio 2027, Fennica 2028 ja Nordica 2029) valtion budjetin ulkopuolella ja ilman yhtiön lisäpääomitustarvetta. Arctian rahoituskykyä on selvitetty pankkien kanssa niistä taloudellisista lähtökohdista, jotka yhtiöllä on tämän hetken tulos- ja kassavirtatasoilla sekä taseella. Jos uusiminen tehtäisiin pelkästään Itämeren jäänmurtoon kykenevillä aluksilla, ei jäänmurtajalaivaston uusimista pystyttäisi rahoittamaan valtion budjetin ulkopuolelta. Yhtiön tulos kääntyisi hyvin nopeasti tappiolliseksi, johtuen matalasta alusten käyttöasteesta. Koko lisääntyvä alusten poistomassa (lisäys kasvaa milj. eurosta noin 14 milj. euroon 2028) tulisi yksinään Liikenneviraston ja teollisuuden maksettavaksi. Arctian base case -liiketoimintasuunnitelma pyrkii varmistamaan sekä kotimaisen talvimerenkulun sujuvuuden ja turvallisuuden sekä tukemaan Suomen arktisen strategian tavoitteita. Arktisilla alueilla on käynnissä merkittävä toiminnan kasvu ja sinne on arvioitu investoitavan vuoteen 2018 mennessä noin 26 miljardia dollaria öljyn ja kaasun etsintään ja tuotantoon liittyviin hankkeisiin (Infield Systems Limited 2012: Regional Perspectives Offshore Arctic Oil & Gas Market Report to 2018). Kaikki suuret globaalit toimijat kuten Shell, Exxon, Chevron, Conoco, Total, Statoil, Rosneft, Novatek, Gazprom toimivat jo arktisilla alueilla. Ilmastonmuutos tuo suuria ja uusia haasteita ja mahdollisuuksia arktiselle alueelle, minkä takia on tärkeää, että Suomi on asiantuntemuksensa ja osaamisensa myötä mukana turvaamassa kestävää kehitystä näillä alueilla samalla hyödyntäen arktisen alueen liiketoimintamahdollisuuksia. Meriväylien aukipitäminen Suomen merialueilla on Suomen teollisuuden kilpailukyvylle ehdoton edellytys. Tähän mennessä Arctian seitsemän jäänmurtajan laivastoa on pitkälti hyödynnetty väylien aukipitämisessä. Valtion strategisena intressinä Arctiassa on talvimerenkulun turvaaminen jäänmurtopalveluja tuottamalla ja kehittämällä mahdollisimman tehokkaasti. Arctian täytyy toimia näiden avainehtojen puitteissa, jotka tulee huomioida arvioitaessa mahdollisuuksia liiketoiminnan laajentamisessa polaarisille alueille. Näistä lähtökohdista base case päivitys on tehty: 1) Liiketoimintasuunnitelma ei saa vaarantaa valtion kykyä pitää auki talvimerenkulun väyliä, jolla on kerrannais- tai merkittäviä haittavaikutuksia Suomen teollisuuden toimintaan 2) Riskit toiminnassa tulee rajata niin, että Suomen merialueiden ulkopuolella tuotettavat palvelut eivät vaaranna Suomen jäänmurtopalvelujen saatavuutta 3) Arctian liiketoimintaa tulee harjoittaa niin että liiketoiminnan tuotoilla voidaan pitkällä aikavälillä uusia ja ylläpitää tarvittavaa jäänmurtaja- ja polaarimurtajalaivastoa valtion talouden näkökulmasta mahdollisimman tehokkaasti On tarkasteltu malleja Arctian liiketoiminnan kehittämiselle (Arctia toimii jo osittain näin). 1) Arctia Icebreaking Oy:n ja Arctia Offshore Oy:n jatkavat tytäryhtiöinä ja perustetaan uusi Arctia Management Oy. Arctia Offshore Oy:n omistusta harkitaan laajennettavaksi 67 2) Arctia Offshore Oy:n toiminta myydään ja liiketoiminta rajataan vain Itämeren jäänmurtoon 3) Arctian liiketoimintaa laajennetaan kasvavan kysynnän pohjalta polaarisiin jää- ja meripalveluihin Suomen merialueiden jäänmurtokauden ulkopuolella (ja markkinoiden mahdollistaessa muutenkin) Läpikäydyn materiaalin ja tehtyjen haastattelujen pohjalta on päädytty siihen, että Arctian liiketoiminnan ja Suomen jäänmurron kehittäminen tapahtuu lyhyellä (ja keskipitkällä aikavälillä) tehokkaimmin yhdistämällä kohdat 1) ja 3). Arctian liiketoimintaa kehitettäisiin lähtökohtaisesti korvaamalla vanhentuva jäänmurtokalusto kolmella Itämeren jäänmurtoon, öljyntorjuntaan ja hinaustehtäviin tarkoitetulla perusmurtajalla ja neljällä polaarimurtajalla, joilla on hyvät toimintaominaisuudet sekä Itämeren jäänmurrossa että polaarisissa tehtävissä. Nykyisillä laivanrakennusteknisillä ratkaisuilla tämän (Aker Arcticin muistio ja haastattelu yhtiön tekninen johto ) pitäisi varsin hyvin olla toteutettavissa. Kolmella Itämeren jäänmurtoon tarkoitetulla murtajalla voidaan varmistaa Perämeren talviliikenteen sujuvuus ja polaarimurtajilla vähintään merialueet Merenkurkusta etelään, Selkämeri ja Suomenlahti. Jäänmurtajalaivaston uusiminen tältä pohjalta tarjoaa hyvät peruslähtökohdat Arctian liiketoiminnan jatkokehittämiselle ja laajentamiselle sekä mahdollisille omistusjärjestelyille. Tämän kehityspolun perustana tulee olla liiketoiminnan kehittäminen kestävän kehityksen periaattein ja liiketoiminnan riskit halliten. Itämeren murtoon tarkoitettujen Urho-luokan alusten hankintahinta on noin 125 miljoonaa euroa ja vastaavan kokoluokan polaarimurtaja (tämän hetken suunnitelmien mukaan vahvempi runko, 3-5 % suurempi koneteho ja vahvemmat potkurilaitteistot) noin 145 miljoonaa euroa. Alusten kustannusero on 20 miljoonaa euroa eli noin 15 %. Valtio-omistajan tahtotila on kirkastettava ja selvennettävä niin, että Arctian liiketoiminnan ja Itämeren jäänmurron kehittäminen sekä vaadittava noin (1) miljardin euron investointiohjelma seuraavan vajaan viidentoista (15) vuoden kuluessa vanhenevan jäänmurtolaivaston korvaamiseksi voidaan viedä läpi tehokkaasti ja valtion talouden kannalta järkevästi. 78 3 Itämeren jäänmurrosta ja polaarisesta ulottuvuudesta Noin 90 % Suomen viennistä ja 80 % tuonnista kulkee meritse. Talvimerenkulun ja satamien talviaikaisen toimintakyvyn turvaaminen on näin ehdoton edellytys Suomen teollisuudelle. Arctia on talvimerenkulun toimivuuden varmistajana avaintoimija, koska yhtiö on ensisijainen Suomen meriliikenteen jäänmurtopalveluiden tuottaja. Jäänmurtopalveluiden tarjoamiseksi tarvitaan tehokas jäänmurtokalusto ja osaava henkilöstö, joka pystyy toimimaan Itämeren jääolosuhteissa. Nykyinen kalusto on vanhenemassa laivaston keski-iän ollessa noin 33 vuotta. Jäänmurtajalaivaston uusimisen välttämättömyydestä johtuva pääomakustannusten nousu tulee rasittamaan Suomen valtiota (sen infrastruktuurin toimivuuden takaajana) samoin kuin elinkeinoelämää. Jäänmurtopalveluiden toimintamallia tulee siksi kehittää ja tehostaa. Uusien jäänmurtajien rahoittamisen mahdollistamiseksi tulisi laivojen käyttöastetta saada ylöspäin. Näin parannettaisiin pääoman tuottoa ja pienennettäisiin Suomen jäänmurron hinnankorotuspaineita. Tämä ei onnistu nykyisellä toimintamallilla, missä jäänmurtajia hyödynnetään vain noin 4-7 kuukautta Suomen jäänmurrossa. Jäänmurtolaivaston hyödyntäminen Suomen jäänmurtokauden ulkopuolella tuntuu parhaalta vaihtoehdolta toiminnan tehostamiseksi. Arctian pitäisi pystyä tarjoamaan jäänmurtopalveluita Suomen valtiolle Reddalin tekemien investointiherkkyysmallien mukaan (päivitetty ) noin 20 miljoonaa euroa edullisemmin yhden polaarimurtajan osalta verrattuna vain Itämerellä toimivaan jäänmurtajaan sen arvioidun 30 vuoden pituisen elinkaaren aikana. Tämä johtuu polaarimurtajien paremmasta käyttöasteesta (Liite 8.2). Tehdyissä malleissa on oletettu Suomen jäänmurron kustannusten pysyvän suurin piirtein tämän päivän tasolla jäänmurtajalaivaston uusimisesta huolimatta. Polaarisissa jää- ja meripalveluissa on käytetty tämän hetken parasta arviota rahtaushinnoista. Uusimalla osan nykyisestä jäänmurtajalaivastosta polaarisiin jää- ja meripalveluihin soveltuvilla polaarimurtajilla Arctia voisi laajentaa toimintaansa Suomen jäänmurtokauden ulkopuolelle ja hyödyntää murtajia kannattavasti lähes ympärivuotisesti nyt voimassa olevin raamisopimuksin. Luonnonvarojen hyödyntämiseen tähtäävä toiminta on ilmastonmuutoksen myötä polaarisilla alueilla vaikeista toimintaolosuhteista huolimatta kasvussa. Rantavaltiot USA, Kanada, Grönlanti (Tanska), Norja ja Venäjä tekevät pitkälle itsenäisesti päätökset omien luonnonvarojensa hyödyntämisestä, mutta tarvitsevat sekä näiden etsimisessä että hyödyntämisessä yhteistyökumppaneita ja asiantuntijoita. Suomen erikoisosaamisen on arktisessa strategiassa todettu olevan erityisesti talvimerenkulussa ja sen logistiikassa, jäänmurrossa ja ice managementissa, meriliikenteen ohjauksessa sekä sää- ja jääpalveluissa. Toimiessaan arktisella alueella monitoimialuksillaan Arctia on saanut kokemusta ja sillä on hyvä maine globaalien toimijoiden piirissä (Aker Arctic). Fennica ja Nordica ovat aluksina Suomelle jo brandeja (Wega Advisors). Hankittua osaamista ja mainetta kannattaa hyödyntää, sillä kilpailu on kiristymässä. Harjoittamalla Itämeren jäänmurtoa ja polaarisia jää- ja meripalveluita samassa konsernissa Arctia hyötyy synergioista murtajien operoinnissa ja yhtiön hallinnossa. Liiketoimintojen erottaminen toisistaan erillisiksi itsenäisiksi yhtiöiksi ei tunnu perustellulta, sillä mm. alusten miehityksen joustavuus kärsii. Yhtiöiden eriyttämisessä menetettäisiin muutkin toiminnalliset ja arktisen osaamisen synergiat. Valtion kustannukset Suomen jäänmurrossa myös nousisivat selvästi, koska polaaristen jää- ja meripalveluiden mahdollistama kokonaiskustannustehokkuus menetettäisiin. Polaarisissa jää- ja meripalveluissa eteneminen vaatii Arctialta onnistumista globaalissa asiakasrajapinnassa ja pitkäaikaisia rahtaussopimuksia jäänmurtajalaivaston uusimiseksi valtion talouden kannalta tehokkaimmalla ja taloudellisimmalla tavalla sekä oikea-aikaista henkilöresurssien varmistamista polaarisen toiminnan laajentumista varten. 89 4 Polaaristen alueiden liiketoimintamahdollisuuksista Toiminta polaarisilla alueilla kasvaa nyt vallitsevasta geopoliittisesta tilanteesta huolimatta pitkällä tähtäimellä. Polaaristen merialueiden toiminnan kasvua tukevat globaalit trendit. Erityisesti energiaklusterin aktiivisuus arktisilla alueilla kasvaa olettaen, että ala toimii vastuullisesti ja huolehtii ympäristönsuojelusta ja onnettomuuksien ennaltaehkäisystä. Ammattitaitoista ice management-palvelua tarvitaan öljynporaus- ja öljyn etsintätoiminnassa ympäristölle turvallisen toiminnan varmistamiseksi. Öljynporausyksiköt haastavilla arktisilla alueilla vaativat vähintään yhden kokoaikaisen primäärimurtajan vastaamaan ice management työstä. Arktisen alueen ympäristön suojeleminen on kriittisen tärkeää. Sen vuoksi arktisen alueiden toimijoille pitää pystyä tarjoamaan laadukkaimpia ja turvallisimpia saatavissa olevia tukipalveluita. Tiukkenevat ympäristömääräykset arktisella alueella lisäävät kysyntää myös öljyntorjuntapalveluille (Fennica ja Nordica ovat ympäristöystävällisiä ja käyttävät mm. ultralow rikkipitoista polttoainetta). Energiateollisuuden asiakkaat muodostavat merkittävimmän asiakassegmentin arktisella alueella. International Energy Agency (IEA) esittää Global Energy Outlookissa (2011), että maailman energiankulutus kasvaa 40 % vuoteen 2035 mennessä. Fossiilisten polttoaineiden kysyntä tulee jatkaman kasvuaan. OECD maissa öljyn kulutuksen kasvun arvioidaan olevan 0,3 % ja ei OECD maissa 1,9 % (CAGR) vuoteen 2035 mennessä. Vastaavasti kaasun kysynnän odotetaan kasvavan 2 % (CAGR) ja Kiinassa jopa 6,7 % (CAGR) vuoteen 2035 mennessä. USGS:n (USGS Circum-Arctic Resource Appraisal) raportin mukaan arktisilla alueilla on noin 22 % maailman hyödyntämättömistä öljy- ja kaasuvarannoista, joista noin 84 % on haastavilla merialueilla. Uusien teknologioiden ansiosta energiayhtiöiden kiinnostus arktisia alueita kohtaan on kasvamassa, mutta öljy- ja kaasuvarojen hyödyntämisen nopeus arktisilla alueilla riippuu paitsi öljyn ja kaasun hinnoista myös muualla edullisemmissa olosuhteissa ja tuotantokustannuksiltaan alempien öljy- ja kaasuesiintymien etsinnän ja hyödyntämisen tuloksista. Arktisilla alueilla on myös tehty merkittäviä mineraalilöydöksiä, jotka vetävät kaivostoimijoita pohjoiseen. Kaivostoiminta vaatii niin ikään jäänmurto- ja muita tukipalveluita, pääasiassa väyläjäänmurtoa mineraalilastialuksille. On huomioitava, että suurin osa näistä markkinoista sijaitsee kansallisvaltioiden (erityisesti Venäjä ja USA) aluevesillä, joilla jo nyt vallitsee erittäin vahva kansallinen protektionistinen lainsäädäntö. Suomen arktisen strategian mukaan Suomella on vahva intressi olla maailman johtavia maita arktiseen meriteknologiaan ja merenkulkuun liittyvässä koulutuksessa, tutkimuksessa, tuotekehityksessä, operoinnissa ja liiketoiminnassa. Tavoitteena on hyödyntää arktisilla alueilla tehtävien energia-alan investointien tuomat liiketoimintamahdollisuudet sekä pitää Suomi tulevaisuudessakin arktisen meriteollisuuden ja varustamotoiminnan johtavana asiantuntijamaana. Suomen Arktinen strategia painottaa voimakasta sitoutumista ympäristönsuojeluun, riskien tunnistamista, arktisten suojelualueiden muodostamista, ympäristövahinkojen torjumista ennakolta sekä arktisille alueille vahingollisen ilmastomuutoksen estämistä. Arktisessa strategiassa nostetaan myös suomalaisen liiketoiminnan ja kilpailukyvyn uusiksi lähtökohdiksi ympäristötavoitteiden ja ympäristön asettamien reunaehtojen sekä kestävän kehityksen mukaisia toimintatapoja tukevat ratkaisut. Ilmastonmuutos vaikuttaa polaaritoimintaan. Ilmaston lämpenemisen myötä monivuotisen jään määrän ennustetaan vähenevän nopeasti ja arktisilla alueilla avautuu uusia mahdollisuuksia. Arktisessa jääpeitteessä tapahtuva muutos mahdollistaa Venäjän pohjoispuolelta kulkevan Koillisväylän hyödyntämisen laajemmin, vaikka toistaiseksi liikenne on globaalissa skaalassa vielä vähäistä (pari sataa 910 alusta mukaan luettuna Venäjän sisäinen liikenne). Syyskuussa 2013 ensimmäinen kauppa-alus kulki Luoteisväylää pitkin, kuljettaen hiiltä Kanadasta Suomeen, avaten reittiä kaupalliseen merenkulkuun. Kiinan ensimmäinen kauppalaiva kulki Koillisväylää elokuussa 2013 ja maan suunnitelmien mukaan tulevaisuudessa jopa 5-15 % kokonaisulkomaankaupasta kulkisi Koillisväylää pitkin. Laivaliikenteen arktisilla alueilla ennustetaan kasvavan merkittävästi, mikä tarkoittaa myös alueen väyläjäänmurtotarpeen kasvua. Arctian polaarisen toiminnan merkitys suomalaiselle meriklusterille ja osaamiselle on erittäin merkittävä. Arctic teamissa Arctian osuus ovien avaajana on tärkeä ja se vaikuttaa näin muun huippuosaamisen kehittymiseen. Arctialla on myös merkittävä rooli syyskuussa 2014 perustetun AEC:n (Arctic Economic Counsil) tavoitteiden ja linjausten määrittelyssä Antarktisilla alueilla luonnonvaroihin kohdistuva liiketoiminta ei ole mahdollista. Tämän takia antarktisilla alueilla tarvittava jäänmurto on pääasiassa väyläjäänmurtoa tutkimusaluksille ja tutkimusasemien tukialuksille. Tutkimusasemia on Antarktiksella 100, joista 40 on ympärivuotisia asemia ja 60 käytössä ainoastaan kesäisin. Näille asemille tehdään 1-2 kertaa vuodessa miehistönvaihtoja ja tavaratäydennyksiä, jotka vaativat jäänmurtopalveluita. Antarktisen merialueiden jäänmurtomarkkinoiden koko vuonna 2013 on arvioitu olevan miljoonaa euroa ja sen odotetaan pysyvän samalla tasolla tulevaisuudessakin, koska tutkimusasemien määrän kasvusta ei ole indikaatiota, eikä Antarktiksella saa suorittaa muuta toimintaa. 4.1 Polaariseen ulottuvuuteen liittyvistä riskeistä Polaarisissa jää- ja meripalveluissa toimiminen edellyttää riskien rajaamista ja hallitsemista niin, että ne eivät vaaranna Suomen jäänmurtopalveluiden saatavuutta ja huoltovarmuutta. Polaarisen toiminnan riskit tai liiketoiminnan mahdollinen toimintasykleistä johtuva tappiollisuus ei saa tulla Suomen elinkeinoelämän maksettavaksi. Arktisen markkinoiden kehittymisen nopeus on vaikeasti ennustettavissa ja siihen saattaa vaikuttaa voimakkaasti eri poliittiset ja ympäristöintressit, jotka puolestaan vaikuttavat öljyteollisuuden ratkaisuihin. Öljynetsintään ja poraukseen liittyvät kustannukset ovat valtavat ja niitä pystyvät rahoittamaan vain suuret globaalit toimijat. Esim. Shell on Alaskan projekteihinsa investoinut jo yli 4,5 miljardia dollaria, mutta tuotannon aloittamisesta ole vielä mitään varmuutta. Arctia voi rajata liiketoiminnallisia riskejään tekemällä jäänmurtajahankintoihin liittyvät päätökset lähtökohtaisesti tilanteissa, jossa sillä on riittävän pitkäaikainen ja kannattava sopimus/sopimuksia sellaisin ehdoin, jotka varmistavat polaarimurtajalle/murtajille riittävästi operointipäiviä polaarisissa jää- ja meripalveluissa. Koska Itämeren jäänmurtoon tarkoitetun Urho-luokan jäänmurtajan ja vastaavan kokoluokan polaarimurtajan investointikustannusero on noin 20 miljoonaa euroa ( miljoonaa euroa) kannattaa hankintapäätös tehdä huolellisesti polaariset mahdollisuudet ja riskit tunnistaen. Koska nykytekniikalla alusten tekniset ominaisuudet eivät poikkea merkittävästi toisistaan, rajautuu investointipäätöksen taloudellinen riski pääosin alusten väliseen hintaeroon. Näin polaarisen liiketoiminnan kasvattamiseen avautuu vanhenevan jäänmurtolaivaston uusimisen yhteydessä ainutkertainen mahdollisuus rajatulla riskillä rakentaa polaariseen toimintaan kykeneviä polaarimurtajia, jotka ovat toiminnallisesti ja teknisesti hyviä myös Suomen merialueiden jäänmurrossa. Arktisten luonnonvarojen hyödyntämisen kasvaessa kansainvälinen huomio luonnonvarojen kestävän käytön periaatteisiin ja ympäristöön kasvaa. Kaikilla keskeisillä ympäristöjärjestöillä (IUCN, WWF, Greenpeace) on ohjelmia ja kannanottoja arktisten alueiden suojelemiseksi. Erityisesti öljynporaukseen ja 1011 öljynkuljetuksiin liittyvät ympäristöriskit ovat nousseet esiin kansainvälisessä keskustelussa ja arktisilla alueilla toimiville hallituksille ja yrityksille on esitetty tiukkoja vaatimuksia. Myös Suomessa keskustelu on ollut ajoittain erittäin kiihkeää. On myös huomioitava, että arktisen alueen luonnonvarojen hyödyntämiseen, öljynporaukseen ja näitä tukeviin toimintoihin osallistuminen saattaa ympäristöriskien lisäksi merkitä maineriskiä mukana oleville valtioille tai yrityksille. Arctian polaarista toimintaa arvostetaan varsin yleisesti ja katsotaan, että sen merkitys suomalaisen osaamisen myynnissä ja markkinoinnissa globaaleille toimijoille on suuri merkitys. Lähtökohtana on, että toiminnalliset ja juridiset riskit tunnetaan ja hallitaan ja toiminta on kannattavaa. Polaaristen liiketoimintojen laajentamiselle ei nähdä esteitä, mikäli Suomen merialueiden talvimerenkulun sujuvuus ja palvelutaso varmistetaan ja ylläpidetään. 4.2 Vahingonkorvausriskeistä Arctialla on hyvin kattava vakuutusturva, jota on kuvattu ohessa. Tämä osa raporttia kuuluu ehdottoman liikesalaisuuden piiriin. Siltä osin kuin vakuutukset korvaavat merenkulussa aiheutetut vahingot, ovat vahingonkorvausriskit hallittavissa, eivätkä sellaisenaan vaikuta oleellisesti merenkulun riskeihin. Arctian toimintaan liittyviin riskeihin on otettu P&I vahinkovastuuvakuutus (Protection and Indemnity), joka kattaa vastuun alusten (erityisesti monitoimimurtajat) mahdollisesti aiheuttamasta vahingosta kolmannelle osapuolelle (1) miljardiin dollariin asti. Alusriskit on vakuutettu kaskovakuutuksella (Hull and Machinery H&M). Vakuutetut riskit pitävät sisällään mm. törmäyksen kiinteään tai kelluvaan kohteeseen (ns. Running Down Clause - RDC ja Fixed and Floating Objects FFO lausekkeet). Nämä kattavat vastuut toiselle alukselle aiheutetuista vahingoista. Vahingonkorvausriski voidaan jakaa korvausvelvollisuuteen sopimuskumppanille ja korvausvelvollisuuteen ulkopuoliselle kolmannelle taholle, joiden kanssa ei ole olemassa olevaa sopimusta tai siihen rinnastettavaa suunnitelmallista yhteistoimintaa. Offshore - toiminnassa voi syntyä vahingonkorvausvastuuta suhteessa sopimuskumppaniin eli Arctian tapauksessa lähinnä aikarahtaajaan (öljy-yhtiö) nähden. Monitoimimurtaja voi esimerkiksi aiheuttaa vahinkoa aikarahtaajan kalustolle esim. porauslautalle. Lisäksi voi syntyä jokin muu rahtaussopimuksen ehtoihin perustuva korvausvelvollisuus. Sopimuksen ulkoisesta vastuusta offshore - toiminnassa voi syntyä esim. tilanne, jossa monitoimimurtaja kaapelityön yhteydessä vahingoittaa jonkun toisen kuin aikarahtaajan kaapelia tai se törmää öljynporauslauttaan tai toiseen alukseen ja tällä tavalla aiheuttaa (merkittävää) vahinkoa öljynporauslautalle tai toiselle alukselle ja esimerkiksi ympäristölle. Aluksia koskevissa rahtaussopimuksissa voidaan lähtökohtaisesti vapaasti sopia vastuunjaosta osapuolten kesken. Sopimusten laatiminen on siis keskeinen riskienhallintatoimi. Tällä hetkellä Arctian ja rahtaajan välisen sopimuksen mukaan Arctia Offhore Oy vastaa öljyvahingosta, joka aiheutuu aluksesta tai sen laitteista mereen päässeestä öljystä ja rahtaaja vastaa öljynporauksesta ja öljylähteestä aiheutuvasta öljyvahingosta. Vastuunjako on luonnollinen ja vastaa osapuolten toimintavelvoitteita. Mikäli Arctia Offshore Oy:tä pidettäisiin vastuussa aikarahtaajan vastuulle kuuluvasta öljyvahingosta, on aikarahtaaja kuitenkin velvollinen korvaamaan vahingon (ns. knock for-knock lausekkeen perusteella) Arctia 1112 Offshore Oy:lle riippumatta Arctia Offshore Oy:n omasta tuottamuksesta eli siis tapauksessa, jossa Arctian alus olisi aiheuttanut lähteestä tulevan öljyvahingon. On tietenkin mahdollista, että offshore - toiminnassa tapahtuu suurvahinko/katastrofi, josta aiheutuvaa vastuuta ei voida rajoittaa ja jota vastuuvakuutus kokonaan tai osittain ei korvaa. Mikäli tämä lähtökohtaisesti varsin pieni ns. katastrofiriski kuitenkin toteutuisi, ovat katastrofivastuun seuraukset riippuvaisia Arctian yhtiörakenteesta. Yhtiöoikeudellisen pääsäännön mukaan Arctia Offshore Oy vastaa itsenäisesti kaikella omaisuudellaan niistä velvoitteista, joita sille mahdollisesti syntyy. Vastuun samaistaminen osakkeenomistajien kanssa on erittäin poikkeuksellista. Samaistamisriskiä Arctia Shipping Oy:öön ja valtioon ei kuitenkaan voida täysin sulkea pois etenkään toimittaessa USA:ssa. Jos mahdollisessa laajemmassa onnettomuustilanteessa tavalla tai toisella mukana olleen 100 % valtionyhtiön takana olevan valtion voidaan todeta toimillaan tai päätöksillään olleen myötävaikuttamassa toiminnan harjoittamiseen, on mahdollista että myös siihen kohdistetaan vahingonkorvausvaatimuksia tämän toiminnan harjoittamisen johdosta aiheutuneiden huomattavien vahinkojen korvaamisessa. Myös kysymyksen kolmansille osapuolille aiheutuneiden vahinkojen korvaamisvelvollisuudesta ja vastuun jakamisesta päättäisi tuomioistuin/välimiesoikeus. Riski tällaisen vaatimuksen kohdistamisesta myös valtioon olisi olemassa. Asiantuntijoiden mukaan tehokkain tapa vähentää riskiä on yhtiöittää tekniset management-palvelut erilliseen management tytäryhtiöön Arctiassa. Tämän jälkeen, tehtyjen oikeudellisten selvitysten mukaan, samaistamisriski konsernin sisällä sekä Suomen valtion ja Arctian välillä nähtiin pienenevän oleellisesti, mikäli tytäryhtiöt toimivat aidosti itsenäisinä yhtiöinä ja valtion rooli rajoittuu emoyhtiön yhtiöoikeudellisen omistajan rooliin. Tulevaisuudessa mahdolliset uudet polaarimurtajat suositellaan yhtiöitettäviksi, jokainen alus omaksi tytäryhtiökseen riskien edelleen vähentämiseksi. Arctian sopimuskumppanin tai kolmannen tahon aiheuttaman vahingon tuottamaa mahdollista vastuuta Arctialle voidaan rajata rahtaussopimuksilla. Tehtyjen oikeudellisten selvitysten mukaan Arctian vastuuta myöskään tällaisista öljyvahingoista Oil Pollution Actin (OPA) nojalla ei pidetä perusteltuna. Mikäli potentiaalinen öljyvahinko olisi Arctian aluksen aiheuttama, mahdollistaisi OPA vastuunrajoituksen aluksen bruttovetoisuuden perusteella. Tällainen vastuu on vakuutettavissa. OPAn perusteella myöskään valtion tai Arctian ns. deep pocket tyyppiselle vastuulle ei ole löydetty perustetta. Arctian on rajannut ja tulee rajaamaan ja hallinnoimaan polaarisiin jää- ja meripalveluihin liittyviä riskejä tarvittavilla asiantuntijoiden neuvomilla sopimusehdoilla, riittävän kattavilla vakuutuksilla (Oy Gard (Baltic) Ab), oikealla yhtiörakenteella, hyvällä hallintotavalla sekä tiukat vaatimukset täyttävillä laatu- ja turvallisuusprosesseilla. Systemaattinen riskienhallinta on ehdoton edellytys polaaristen jää- ja meripalveluiden tarjoamisessa ja toteuttamisessa. Näin varmistetaan polaarisen liiketoiminnan kannattavuuden edellytykset ja Suomen merialueiden jäänmurto ja huoltovarmuus. Juridisista riskeistä ja niiden hallitsemisesta on saatu lausunnot hyvät kansainväliset kontaktit omaavilta asianajotoimistoilta. (Castrén & Snellman haastattelu , Roschier , Borenius ja Neptun Juridica ). 1213 5. Suomen merialueiden jäänmurron nykytilanteesta ja tulevaisuudesta Suomen meriliikennestrategiassa (LVM julkaisuja 9/2014) on esitetty, että tavoitteena on jäänmurrolla varmistaa Suomen ulkomaankaupan ja kotimaan vesiliikenteen häiriötön ja kansataloudellisesti kustannustehokas sekä kansainvälisen kilpailukyvyn takaava toiminta myös talviaikana. Tehtävää hoitamaan on velvoitettu Liikennevirasto, josta annetun lain ( ) 2 neljännessä momentissa todetaan, että sen tehtävänä on turvata talvimerenkulun edellytykset. Suomen meriväylien jäämurron kapasiteettitarve vaihtelee vuodesta toiseen riippuen talvesta ja jäätilanteesta. Tähän asti jäänmurtoon ovat pääasiassa riittäneet Arctian omistamat murtajat (viisi Itämeren jäämurtoon rakennettua alusta ja kaksi monitoimimurtajaa). Arctian lisäksi Suomen väyläjäänmurtoa on ollut hoitamassa myös muita toimijoita, erityisesti sen jälkeen kun markkinat avattiin kilpailulle vuonna Keskeisimmät tekijät, jotka vaikuttavat Suomen ja koko Itämeren jäänmurron tarpeeseen ovat vuonna 2015 Itämerellä ja Pohjanmerellä voimaanastuvat laivojen rikkipäästöjä koskevat määräykset ja EEDI (Energy Efficiency Design Index) säädökset. Laivojen koon ja käyntimäärien arvioidaan kasvavan ja pitkällä aikavälillä vaikuttavan ilmastonmuutoksen (Itämeren jääpeitteen muutokset Itämeressä vuoteen 2050 mennessä Ilmatieteen laitos 2010) on arvioitu ohentavan jäänpeitettä vuoden 2040 jälkeen cm ja jään häviävän kokonaan Itämeren eteläosista. Näihin seikkoihin perustuen on päätelty, että jäänmurron kokonaistarve pysyy suurin piirtein nykytasolla tai kasvaa hieman seuraavan vuoden aikana. Tämä tarkoittaa myös sitä, että vanhenevan seitsemän aluksen jäänmurtolaivaston uusiminen kokonaisuudessaan on välttämätöntä. Jäänmurtotoiminnan kustannusten kannalta suuri haaste Itämerellä on jäänmurtajien alhaiset vuositason käyttöasteet (noin 30 %) ja tarvittavan jäänmurtokapasiteetin arvioiminen. Alla olevassa kuvaajassa on esitelty kapasiteettitarpeen ero ankarimpana talvena verrattuna lämpimimpään talveen luvulla. Tarve vaihtelee paljon vuosittain, mikä vaikeuttaa jäänmurron vaatiman kapasiteetin ennakointia (Kuva 1). Kuva2. Jäänmurtajien määrä Suomen merialueilla , lähde: Liikennevirasto 1314 Jäänmurtokausi on 4-7 kuukautta. Murtajien toimiessa ainoastaan Suomen merialueilla niiden käyttöasteet vuositasolla jäävät väistämättä ankarimpinakin talvina alhaisiksi. Käyttöasteita olisi mahdollista nostaa marginaalisesti toimimalla myös naapurivaltioiden jäänmurrossa, mutta jäänmurtokausi näillä alueilla on käytännössä sama kuin Suomen merialueilla. Operointipäivät vaihtelevat eri vuosien välillä jyrkästi. Talvikaudella ne nousivat 1176 päivään kun taas talvikaudella ne olivat vain 283 päivää. Talvikauden jäänmurrossa käytettiin Suomen seitsemän murtajan lisäksi mm. Alfons Håkansin Zeus-aluksen Ruotsin valtion Sjöfartsverketin Frej:n palveluksia. Suomen ja Ruotsin välillä on 2012 solmittu uusi valtiosopimus jäänmurrosta ja Pohjoismainen sopimus luvulta on edelleen voimassa. Etenkin Perämerellä yhteistyö on osoittautunut hyvin toimivaksi ja kumpaakin osapuolta hyödyttäväksi ja se tarjoaa kummallekin osapuolelle joustoa ja aika ajoin tarvittavaa lisäkapasiteettia jäänmurrossa (pitkällä aikavälillä suomalaisia murtajia on käytetty 66 % suomalaisten ja ruotsalaisten jäänmurtajien operointipäivien summasta, mutta vuosina ruotsalaisia ja suomalaisia murtajia on käytetty lähes yhtä paljon, jolloin kolme suomalaista murtajaa oli käyttämättöminä). Liikenneviraston mukaan Ruotsin jäänmurrosta veloittamat kustannukset ovat olleet Arctian veloituksia edullisemmat. Tämä on johtanut mm. siihen, että ruotsalaisia jäänmurtajia on talvikausina käytetty varsin runsaasti Arctian alusten käyttöasteen jäädessä alhaisemmaksi. Tämä on aiheuttanut Arctialle ylimääräisiä kustannuksia. Meneillään on myös Ruotsin ja Suomen viranomaisten yhteishanke WINMOS, jossa tarkastellaan eri toimintatapoja kustannustehokkaamman jäänmurron kehittämiseksi (Suomen meriliikennestrategia LVM julkaisuja 9/2014). Venäjän kanssa on solmittu syyskuussa 2014 jäänmurtoon liittyvä sopimus, jolla suomalaisten murtajien käyttö Venäjän aluevesillä tulee mahdolliseksi. Laki asiasta on valmisteilla ja tulee eduskuntaan myöhemmin tänä vuonna (LVM). Tämän sopimuksen vaikutukset yhteistyöhön ja jäänmurtajien tarpeeseen ovat vielä vaikeasti arvioitavissa. Myös Viron kanssa on käyty keskusteluja jäänmurron yhteistyöstä (Botnica myytiin Viroon 2012). Jäänmurtopalvelun tarjonta perustuu Liikenneviraston kanssa sovittuihin, pitkällä aikavälillä ulkomaan liikenteen sujuvuuden kannalta tärkeiksi todettuihin palvelun tunnuslukuihin. Näitä ovat mm. (lasketaan aina kunkin talvikauden jälkeen) keskimääräinen odotusaika, joka ei saisi ylittää 4 tuntia, jäänmurtajien avustustehokkuus (suhdeluku avustusaika/toiminta-aika) jonka tulisi olla % ja yli 90 % aluksista pitäisi pystyä avustamaan satamiin. Talvisatamia Suomessa on tällä hetkellä (Kalajoki). Uudessa määrittelyssä väylät tullaan pitämään auki satamiin, joiden väyläsyväys on vähintään 8 metriä. Koska satamat yhtiöitetään EU:n määräysten mukaan vuoden 2015 alkuun mennessä, syntyy satamien välille uusi kilpailutilanne. On oletettavaa, että tällä tulee olemaan vaikutusta tulevaisuudessa auki pidettävien satamien määrään ja tätä kautta muuttuvien reititysten jäänmurtotarpeeseen. Kehityksen ennustaminen on hyvin vaikeata ja muutosten vaikutuksien huomioonottaminen on hankalaa Suomen merialueiden tulevaisuuden jäänmurtotarvetta arvioitaessa. Satamien yhtiöittäminen johtanee myös siihen, että satamajäänmurron osuus voi kasvaa ja osa perusjäänmurrosta siirtyä sataminen itsensä toteuttavaksi. Jäänmurron kustannukset katetaan valtion budjetista LVM:n väylämomentilta. Jäänmurron kustannukset on katettu teollisuudelta ja varustamoilta kerätyin väylämaksuin, jotka vuoden 2015 puolitetaan vuoteen 2017 asti (tällöin väylämaksut kattavat vielä jäänmurron, mutta ei muuta väylänpitoa). Budjetoinnin lähtökohtana on ollut jäänmurtajalaivaston pitkäaikaisten toimintapäivien määrä, joka on tällä hetkellä 620 päivää vuodessa. Kuten on todettu, toimintapäivien vaihtelu on suurta vuosien välillä, joka aiheuttaa merkittäviä suunnittelullisia ja toiminnallisia haasteita. Liikennevirasto on ilmoittanut Arctialle haluavansa 1415 käyttää nykyisen palvelusopimuksen 5+5 vuoden option ja valtuutus on valtion talousarvioesityksessä. Tällöin Arctialla olisi Liikenneviraston kanssa vuoteen 2025 yltävä palvelusopimus jäänmurrosta perinteisten jäänmurtajien osalta, jossa palvelun hinnoista on sovittu. Neuvottelut ovat meneillään monitoimimurtajien sopimuksessa olevan kahden optiovuoden osalta. Jäänmurtajista Kontio kuuluu EMSA:n (European Maritime Safety Agency - Portugali) Euroopan laajuiseen öljyntorjuntalaivastoon vastaten Itämeren alueesta ja on toimintavalmiudessa 365 päivää vuodessa. 6 Polaaristen meripalveluiden markkinat ja Arctia Arctialla on kaksi monitoimimurtajaa (Fennica ja Nordica), jotka pystyvät operoimaan Suomen kesäaikaan polaarisissa jää- ja meripalveluissa. Yhtiön markkina-asema on tällä hetkellä hyvä ice managementissa, sillä Arctian osaamista arvostetaan ja sen kalusto mahdollistaisi periaatteessa toiminnan laajentamisen ympärivuotisiin operointisopimuksiin, koska vastaavaa kapasiteettia on toistaiseksi vain niukasti tarjolla. Muutamasta Polar-luokan (primary ice managementiin kykenevistä) primäärimurtajista kaksi on Arctian omistuksessa. Kilpailutilanne on kuitenkin muuttumassa ja siksi markkinoilla on nyt oltava aktiivinen. Mm. Shellillä on jo käytössään kilpailijalta rahdattu polaariseen ice managementiin ja jäänmurtoon kykenevä alus ja se suunnittelee sisaralusten hankkimista. Suurin osa tämänhetkisten kilpailijoiden aluksista toimii sellaisessa arktisessa offshoressa, jossa ei tarvita pääsääntöisesti korkean jääluokan murtajia. Ne eivät vielä juurikaan kykene toimimaan haastavimmilla alueilla, mutta kilpailu ice managementissa tulee lisääntymään. Esim. ruotsalainen Viking Supply Ships toimii arktisella alueella jo useammalla sekundäärimurtajalla (secondary ice management/avustavat tehtävät) ja on indikoinut suunnitelmistaan laajentaa laivastoaan primäärimurtajilla. Se on myös siirtämässä viime talvikausilla Ruotsissa toimineita jäänmurtoon käytettyjä aluksia polaarisiin tehtäviin. Arctialla on toistaiseksi hyvä kilpailuasetelma ja näytöt osaamisesta. Ennustetun öljyn- ja kaasuntuotannon kehityksen perusteella ice management -markkinoiden on arvioitu kasvavan (Reddal ) nykyisestä milj. eurosta milj. euroon vuoteen 2030 mennessä. Primäärimurtajien lukumääräinen tarve vuosina vaihtelee toteutuvien projektien aikatauluista riippuen 12 ja 38 välillä (Aker Arctic arvioi uusien polaarijäänmurtajien tarpeen 10 alukseksi seuraavan 5 vuoden kuluessa). Lisäksi arktisen jääpeitteen pienenemisen takia avautuvat meriväylät, kaivostoiminnan lisääntyminen sekä antarktisen alueen tutkimustoiminta kasvattavat väyläjäänmurtotarvetta näillä alueilla ja avaavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia Arctialle. Ice managementin lisäksi toiset tärkeät jää- ja meripalvelumarkkinat arktisessa offshoressa ovat muut tukipalvelut kuin ice management. Arktisessa offshoressa ei aina tarvita yhtä korkeaa jääluokitusta aluksilta kuin ice managementissa, mutta sen sijaan tarvitaan erilaisia tukipalveluita mm. kuljetuksia ja porauslautan ankkurin käsittelyä. Näitä tukipalveluita öljynporauslautalle suorittaa samanaikaisesti useampi alus, joten markkinoiden koko on suurempi kuin ice management -palveluiden. Vuonna 2013 se oli milj. euroa (Reddal ) ja vuonna 2030 markkinoiden ennustetaan nousevan milj. euroon. Segmentti ei ole kuitenkaan Arctialle yhtä kiinnostava kuin ice management johtuen kovasta kilpailusta ja heikoimmista jääluokitusvaatimuksista. Antarktisilla alueilla luonnonvaroihin kohdistuva liiketoiminta ei ole mahdollista, joka johtuu kansainvälisestä sopimuksesta, että siellä voidaan tehdä vain tutkimustyötä. Siksi antarktisilla alueilla tarvittava jäänmurto on pääasiassa väyläjäänmurtoa tutkimusaluksille ja tutkimusasemien tukialuksille. Tutkimusasemia on Antarktiksella 100, joista 40 on ympärivuotisia asemia ja 60 käytössä ainoastaan kesäisin. Näille asemille tehdään 1-2 kertaa vuodessa miehistönvaihtoja ja tavaratäydennyksiä, jotka vaativat jäänmurtopalveluita. Antarktisen merialueiden jäänmurtomarkkinoiden koko vuonna 2013 on 1516 arvioitu olevan miljoonaa euroa ja sen odotetaan pysyvän samalla tasolla tulevaisuudessa, koska tutkimusasemien määrän kasvusta ei ole ennusteita. 7. Arctia tänään Arctia Shipping Oy on Suomen valtion kokonaan omistama osakeyhtiö, joka tuottaa jäänmurtopalveluita (Arctia Icebreaking Oy) ja satamajäänmurtopalveluita, (Arctia Karhu Oy) sekä tarjoaa monitoimialuksillaan jäänmurtopalveluiden lisäksi offshore - palveluita kansainvälisille, erityisesti arktisille markkinoille (Arctia Offshore Oy). Arctia Offshore Oy:n monitoimimurtajat (monitoimialukset), Nordica ja Fennica, osallistuvat myös Suomen merialueiden jäänmurtoon. Arctia Shipping Oy yhtiöitettiin Varustamoliikelaitoksesta vuonna Jäänmurron rinnalla yhtiön liiketoiminta on kasvanut polaarisiin jää- ja meripalveluihin. Yhtiön liikevaihto oli 63 milj. euroa vuonna 2013 ja liikevoitto (EBIT) 17,5 milj. euroa. Vuoden 2014 liikevaihtoennuste on 60,4 milj. euroa ja liikevoitto 15,9 milj. euroa. Konserni on nettovelaton ja sen kertyneet kassavarat, jotka on sijoitettu turvaavasti, ovat yli 50 miljoonaa euroa. Vielä 2011 yhtiön liiketulos oli 3 milj. euroa tappiolla. Tärkeitä tekijöitä muutoksen taustalla ovat polaarisen alueen ice management ja ympäristönturvaamistehtävät, joista yhtiö solmi sopimuksen suuren öljy-yhtiön kanssa vuonna 2011, käyttöasteen parantaminen sekä yhden tappiollisen monitoimialuksen kannattava myynti (Botnica) Arctia Icebreaking Oy (Arctia Icebreaking) tuottaa jäänmurtopalveluja pääosin Suomen kauppamerenkulun tarpeisiin lähinnä Suomen rannikkoalueella operoimillaan viidellä perinteisellä jäänmurtajalla, joiden keskiikä on noin 33 vuotta. Aluksista neljä on Arctia Icebreakingin suorassa omistuksessa ja yksi Arctia Icebreakingin kokonaan omistaman tytäryhtiön omistuksessa. Jäänmurtajat avustavat kauppa-aluksia mm. avaamalla väyliä, irrottamalla aluksia jäistä ja tarvittaessa hinaamalla avustettavia aluksia. Arctia Icebreakingin liikevaihto- ennuste 2014 on 23,5 milj. euroa ja liikevoitto 4,6 milj. euroa. Arctia Offshore Oy (Arctia Offshore) omistaa ja operoi kahta monitoimimurtajaa, joiden keski-ikä on noin 21 vuotta. Arctia Offshore tarjoaa ice management- ja ympäristönturvaamispalveluja polaarialueilla. Offshore - palveluille on kysyntää erityisesti vaativissa jäähän liittyvissä tehtävissä, esimerkiksi energiateollisuuden projekteissa sekä seismisissä tutkimuksissa. Alukset soveltuvat monenlaisiin tehtäviin, kuten tukialuksiksi putken- ja kaapelinlaskuun, putkenvetoon, hinaustehtäviin, tuotantolauttojen huoltotöihin sekä vedenalaisten rakennelmien asennus- ja huoltotöihin. Arctia Offshoren alukset ovat parinkymmenen vuoden aikana työskennelleet mm. Pohjanmerellä, Meksikonlahdella, Länsi-Afrikassa, Välimerellä ja Brasiliassa sekä viimeisten kolmena vuoden aikana Chukchienmerellä Alaskassa, Beaufortinmerellä ja Grönlannissa minkä lisäksi aluksilla on purjehdittu Koillisväylän läpi. Arctia Offshoren asiakkaita ovat suuret öljy-yhtiöt ja öljy- ja kaasuteollisuudelle palvelu- ja huoltotöitä tekevät yritykset, joiden omaa henkilöstöä on mukana aluksilla. Offshore - palvelujen lisäksi monitoimimurtajat tekevät jäänmurtoa Suomessa ja Itämerellä. Arctia Offshoren liikevaihtoennuste 2014 on 35,5 milj. euroa ja liikevoitto 9,8 milj. euroa. Arctia Offshoren liikevaihtoon sisältyy noin 10 milj. euroa Suomen jäänmurtoa. Arctia Karhu Oy tuottaa satamajäänmurtopalveluita. Yhtiön liikevaihtoennuste 2014 on 0,9 milj. euroa ja liiketappio euroa. Toiminta on vasta laajemmin alkamassa. Arctian liiketoiminta on saatu polaaristen palvelusopimusten avulla kannattavaksi. Yhtiön operatiivinen kassavirtaennuste vuodelle 2014 on 25,4 milj. euroa ja kassavirta investointien ja rahoituskulujen jälkeen 8,4 milj. euroa. 1617 7.1Kilpailutilanne ja Arctian mahdollisuudet markkinoilla Polaarisissa jää- ja meripalveluissa Arctialla ei vaativassa ice managementissa toistaiseksi ole kuin vähän jos ollenkaan kilpailua. Muut toimijat keskittyvät arktiseen offshoreen jäänmurtokyvyltään kevyemmällä kalustolla verrattuna polaarimurtajiin. Pääasiassa kilpailijoiden laivastot koostuvat öljynporauslauttojen lastialuksista (PSV, Platform Supply Vessel) ja ankkurinkäsittelyaluksista (AHTS, Anchor Handling Tug Supply Vessel), jotka suorittavat toisenlaisia tukipalveluita kuin Fennica ja Nordica. Kasvavat polaariset jää- ja meripalvelut houkuttelevat lisää kilpailijoita tulevaisuudessa. Arctialla on kuitenkin hyvät edellytykset tulla johtavaksi toimijaksi erityisesti polaarisessa ice managementissa ja jäänmurtotehtävissä, koska sillä on hyvät näytöt osaamisestaan. Fennica ja Nordica ovat luoneet hyvän maineen Arctian toimintakyvystä ja päällystön kyvyistä selvitä vaativissa olosuhteissa. Maailmassa on toistaiseksi vain muutama alus, jotka Fennican ja Nordican ohella täyttävät vaadittavat kriteerit. Kolmas on Ruotsin valtion omistama Oden, jota on käytetty lähinnä polaarisissa tutkimuspalveluissa, eikä sitä valtion suoraan omistamana aluksena voi käyttää kaupalliseen toimintaan kuten Arctian monitoimimurtajia. Maailmalla tällä hetkellä rakenteilla olevista uusista jäänmurtajista ei tiettävästi mikään sovellu ice managementiin ankarissa olosuhteissa. Polaaristen jää- ja meripalveluiden kasvuun liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä. Näitä ovat mm. öljyn ja kaasun hinta sekä uusien öljy- ja kaasukenttien etsiminen ja löydöt luonnonolosuhteiltaan helpommissa olosuhteissa. Asiaan vaikuttavat niin ikään uusien lähteiden tuotantokustannukset ja logistiset ketjut, olosuhteet ja näiden kustannukset. Koska arktinen toiminta tulee kuitenkin kasvamaan, kannattaa Arctian vaikeiden jääolosuhteiden taitajana pyrkiä näille markkinoille. Riskien hallinta ja mahdollisten onnettomuuksien ja vaaratilanteiden ennaltaehkäisy ovat hyvän toiminnan avaintekijöitä. Yhtiön johdon ja hallituksen on varmistuttava, että tarpeelliset varautumissuunnitelmat ovat olemassa ja että koko yhtiön organisaatio integroi riskien hallinnan osaksi jokapäiväistä työtään. Riskien hallintatyö on osa sitä vastuullisuutta ja kestävän kehityksen periaatteiden noudattamista, joka on oltava yhtiön polaarisen toiminnan perusta (Lloyds: Arctic Opening 2012), jonka suhteen ei voida tehdä kompromisseja. Toiminnan pitää lisäksi perustua siihen, että rahtaajalla on kaikki toiminta-alueella toimintaan tarvittavat, luvat, lisenssit ja vuokraoikeudet, jotka esim. Yhdysvaltain aluevesillä toimittaessa myöntää Bureau of Ocean Management (BOEM) alueelle/alueille, joilla esim. koeporauksia voidaan tehdä. Porausten aloittaminen puolestaan edellyttää porausluvan/t Bureau of Safety and Environmental Enforcement ltä (BSEE). Ilman tällaisia ao. maan viranomaislupia ei toiminta ole mahdollista. Jos tällaisia Suomen ympäristöviranomaisten kannalta hyväksyttäviä lupia ei johonkin projektiin liittyen olisi, edellyttää toiminta lupaa Suomen ympäristöviranomaisilta. Toistaiseksi ei ole vielä olemassa kansainvälisiä öljynporauslauttojen toimintaan tai kaasunetsintään liittyviä säännöksiä, vaan kullakin rantavaltioilla on omat kansalliset säännökset. Arktinen Neuvosto pyrkii Arctic Offshore Oil and Gas Guidelines (AOOGG) aloitteensa kautta vaikuttamaan koko arktista aluetta koskevien öljyn ja kaasun etsinnän ja tuotannon ympäristön vaikutusten hallitsemiseen sääntöjen aikaansaamiseen, jotka edellyttäisivät BAT (best available technology) ja BEP (best environmental practice) periaatteiden käyttöönottoa näissä toiminnoissa (Arctic Ocean Review, Final Report , Chapter 5 Arctic Oil and Gas). 1718 7.2Tehokas jäänmurto ja tarvittavien investointien toteuttaminen Syys/lokakuussa Arctian johdon ja Reddalin kanssa päivitetty liiketoimintasuunnitelman base case lähtee siitä, että yhtiö kykenee nykytoiminnallaan toteuttamaan ja rahoittamaan käytännössä koko laivastonsa uusimisen sekä aikaistamaan yhden perinteisen jäänmurtajan korvaamisen jo vuonna 2015 hankkimalla valtion Liikennevirastolle tilaaman murtajan välittömästi. Liiketoimintasuunnitelman tavoitteena on varmistaa valtion kannalta kustannustehokkaan jäänmurron toteuttaminen Suomen merialueilla siten, että myös tulevaisuudessa turvataan riittävä jäänmurtokapasiteetti Suomen talvimerenkulun sujuvuuden ja huoltovarmuuden ylläpitämiseksi. Arctian päivitetyn base case liiketoimintamallin valinnan pohjana ovat tämän selvitysmiestyön kuluessa tehdyt eri tahojen haastattelut ja selvitysmiehen käytössä ollut aineisto (mm. Suomen Meriliikennestrategia LVM julkaisuja 9/2014, Jäänmurron toteuttamistapojen arviointi LMV julkaisuja 16/2014 ja nyt tilauksessa olevan Itämeren jäänmurtajan hankinnan tausta-aineistoa ja muistioita, jossa hankintaan liittyviä hankintamalleihin, rahoituksen kustannuksiin, jäämurron kilpailutukseen ja tuottamiseen liittyviä kustannuksia on käsitelty). Base case liiketoimintamallissa seitsemän aluksen jäänmurtajalaivasto korvataan siten, että kolme alusta rakennetaan erityisesti Itämeren jäänmurtoon. Tällä varmistetaan, että Perämeren vaativa jäänmurto voidaan luotettavasti toteuttaa kaikissa olosuhteissa. Loput neljä murtajaa korvataan polaarimurtajilla, joilla voidaan tehokkaasti hoitaa Suomen muiden merialueiden jäänmurto. Murtajien hankinnat pitäisi tehdä siten, että sisaraluksista saatava kustannushyödyn saaminen varmistetaan (kustannushyöty saattaa olla useita miljoonia per alus). Murtajalaivaston uusiminen pelkästään polaarimurtajilla ei tehtyjen haastattelujen valossa ole mahdollista jäänmurron luotettavuuden näkökulmasta. Nykytekniikka mahdollistaa toisaalta alusten tehokkaamman ristiin käytön, sillä suurimmat erot ovat rungon vahvuudessa, moottoritehoissa ja potkurilaitteistoissa. Arctian nykyisen laivaston keski-ikä on noin 33 vuotta ja koko laivasto on uusittava vuoteen 2028 mennessä. Laivaston uusiminen ja siitä johtuva pääomakustannusten nousu johtavat jäänmurron hintojen osalta pienempään nousupaineeseen Suomen väylien ylläpidossa, kun nykyinen laivasto uusitaan ehdotetulla tavalla verrattuna siihen, että laivasto koostuisi vain Itämeren murtajista. Laivaston käyttöastetta saadaan ainakin keskipitkällä aikavälillä parannetuksi ja ainakin osa noin 14 miljoonan euron lisääntyneestä poistomassasta (kasvu tapahtuu vaiheittain ollen 5 milj. euroa 2015 kasvaen 14 milj. euroon vuoteen 2028 mennessä) ja rahoituskustannuksista saadaan katetuksi polaarisella toiminnalla Suomen jäänmurtokauden ulkopuolella. Toiminnan kustannustehokkuutta voidaan tämän lisäksi parantaa (kustannukset laskevat mm. uusien alusten pienemmän miehistön vuoksi 21 ->16), mutta säästöt ovat kuitenkin marginaalisia verrattuna laivaston uusimisesta johtuvaan poistomassan ja rahoituskustannusten kasvuun. Tällä hetkellä Itämeren jäänmurtajien keskimääräinen käyttöaste on 31 % verrattuna monitoimimurtajiin, joiden käyttöaste on jonkin verran alle 80 %. Koko laivaston keskimääräinen käyttöaste on noin 50 %. Murtajien käyttöä olisi välttämätöntä lisätä, mutta se onnistuu vain jäänmurtokauden ulkopuolisissa tehtävissä. Polaarisilla merialueilla toimivan murtajan hankintahinta on arvioitu olevan noin miljoonaa euroa kalliimpi kuin Itämeren jäänmurtoon tarkoitetun aluksen hankintahinta. Alukselta vaadittava varustelutaso vaikuttaa lopulliseen hintaan. Nykyisillä monitoimialuksilla Fennicalla ja Nordicalla on ajoittain ollut haasteita Perämeren ahtojäissä. Tämä johtuu siitä, että alukset on alun perin suunniteltu jäänmurron lisäksi avomeritoimintaan polaarisilla merialueilla eikä vain ice management tehtäviin. Alukset ovat toisaalta joustavia modernien ohjausjärjestelmiensä ansiosta ja niitä voidaan käyttää toisaalla Itämeren jäänmurrossa. Kehittyneen teknologian ansiosta uusien polaarimurtajien kyky toimia ankarissakin 1819 olosuhteissa vähintään Merenkurkkuun asti olisi hyvä ja toiminta Perämerellä sujuisi poikkeuksellisen vaikeita olosuhteita lukuun ottamatta luotettavasti. Valtion näkökulmasta polaarimurtajien käyttö osana Suomen talvimerenkulun sujuvuuden varmistamista on järkevää ja perusteltua johtuen murtajan korkeammasta käyttöasteesta sen hinnasta huolimatta. Hyödyntämällä monitoimimurtajia 5 6 kuukautta muissa tehtävissä Suomen jäänmurtokauden ulkopuolella voidaan saavuttaa aluksen 30 vuoden elinkaaren aikana arviolta miljoonan euron säästö (Liite 10.2). Aika, jona kukin alus voi toimia polaarisissa jää- ja meripalveluissa, vaihtelee aluksittain perustuen vaadittavaan kapasiteettiin Suomen jäänmurrossa ja toiminta-alueen etäisyyteen Suomesta. Jos Suomen operointipäivien määrä on pv, voi alus toimia esim. Alaskassa tai Kanadassa, jos operointipäivien määrä on , voi alus toimia esim. Grönlannin vesillä tai Karamerellä). Suomen pitkän aikavälin jäänmurtotarve tukee sitä näkemystä, että investoinnit polaarimurtajiin ovat Itämeren murtoon tarkoitettuja aluksia kannattavampia. Arctian erikoisosaamista ovat yhtiön kyky toimia kylmissä olosuhteissa tehokkaasti, turvallisesti ja laadukkaasti. Arctian historia Suomen merialueiden jäänmurrossa sekä tähän mennessä Alaskassa saadut kokemukset ja luotettava toiminta ovat tärkeitä referenssejä polaaristen jää- ja meripalveluiden tehtävien toteutuskyvystä. Arctian murtajien päällystön kokemus jäänmurrosta haastavissa olosuhteissa Perämerellä muodostaa hyvän pohjan toimittaessa ice management -tehtävissä arktisilla alueilla. Energiayhtiöiden on välttämätöntä toimia huolellisesti ja tarkasti sekä turvallisesti määräysten mukaan arktisilla merialueilla. Arctian liiketoimintamallin base case sisältää koko nykyisen jäänmurtolaivaston uusimisen vuosina Viidestä perinteisestä murtajasta korvataan kolme alusta Itämeren murtajilla vuosina 2015, 2022 ja 2026 (Sisu, Urho ja Voima) sekä kaksi polaarimurtajilla vuosina 2026 ja 2027 (Otso ja Kontio). Yksi vanhimmista perinteisistä jäänmurtajista korvataan ostamalla heti valtiolta rakenteilla oleva Itämeren murtaja. Fennica ja Nordica korvataan vuosina 2028 ja 2029 uusilla polaarimurtajilla. Koko investointiohjelma on noin (1) miljardi euroa. Arctialla on yli 50 milj. euron kassavarat ja tämän vuoden kassavirraksi on ennustettu investointien ja rahoituskulujen jälkeen 8,5 milj. euroa. Yhtiöllä on Liikenneviraston kanssa kymmenen vuoden sopimus jäänmurrosta (perinteiset jäänmurtajat). Sopimuksen arvo on noin 240 milj. euroa. Lisäksi meneillään ovat neuvottelut Fennican ja Nordican sopimusoptioista Optiosopimusten käytöstä päästään toivottavasti pian yhteisymmärrykseen. Näiden jäänmurtosopimusten arvo tämän jälkeen on lähes 300 milj. euroa. Lisäksi kahden öljy-yhtiön kanssa tehtyjen raamisopimusten arvo on milj. euroa. Nämä kiinteät sopimukset tarjoavat realistisen pohjan pankkirahoituksen järjestämiseen järkevin kovenantein ja takaisinmaksuohjelmin (malleissa on käytetty aluksille 15 vuoden takaisinmaksuaikaa). Rahoitusneuvotteluja on käyty samanaikaisesti selvitysmiestyön yhteydessä ja näyttää siltä, että Arctian vahva tase ja kassa mahdollistavat pankkirahoituksen järjestymisen nopeasti niin, että rakenteilla oleva Itämerenmurtaja voidaan välittömästi ostaa valtiolta Arctian taseeseen (kaupan tekniset yksityiskohtia on selvitetty, mutta ne edellyttävät valtion tekemän murtajatilauksen hankintasopimuksen yksityiskohtien läpikäyntiä). Koko Arctian investointiohjelman rahoitustarve on runsaat 700 milj. euroa. Tämä lähtee siitä, että Arctian liiketoiminnan liikevoittotaso ja nettokassavirta pystytään ylläpitämään nykyisessä ainakin 10 milj. euron tasossa Base casessa laskennan pohjana on käytetty tämän hetken rahtihintoja ja pyritty arvioimaan realistisesti offshoressa tulevaisuudessa vaativista jäänmurto- ja ice management tehtävistä saatavat rahti- ja palveluhinnat. Suomen jäänmurron osalta on käytetty tällä hetkellä voimassa olevia sovittuja hintoja. 1920 Kustannusten osalta on käytetty toteutuneita vuosikustannuksia/vuoden 2014 ennusteita, materiaaleissa, tarvikkeissa, henkilöstössä sekä ostopalveluissa. Kustannusrakenteen oletetaan säilyvän nykyisenlaisena. Laskelmat ja pankkineuvottelut osoittavat, että Arctia pystyy rahoittamaan perusinvestointiohjelman, jossa laivaston koko pysyy samana ilman lisäpääomitusta varsin pitkälle. Yhtiön liikevaihto nousee base case mallissa vuoden 2014 ennustetusta 60,4 milj. eurosta 86,5 milj. euroon 2028 ja liikevoitto 15,9 milj. eurosta 22,3 milj. euroon. Vuosina yhtiön liiketulos kääntyy tässä mallissa alenevaan suuntaan ja yhtiön nettotulos tappiolliseksi (-5,3 milj. euroa 2029) kasvavan poistomassan takia ajanjaksonloppupään suurten investointien vuoksi (rahoituskulut/poistot nousevat vuoden ,3/15,5 milj. eurosta vuoden ,8/28,9 milj. euroon mallissa käytetyllä 3-5 %:n korolla). Yhtiön velka suhteessa käyttökatteeseen nousee nopeasti ilman liikevaihdon ja käyttökatteen kasvua. Yhtenä vaihtoehtona tilanteen korjaamiseksi liikevaihdon lisäämisen ja kustannusten hallinnan lisäksi on omien pääomien vahvistaminen, johon voi kuulua omistukseen liittyviä järjestelyjä. Vaihtoehtoja ovat vähemmistö- tai enemmistöomistajan mukaanotto Arctia Offhore Oy:öön tai liiketoiminnan kasvattaminen omaan toimintaan ja investointeihin perustuen. Yhtiön johdolla ja hallituksella on kuitenkin riittävästi aikaa investointiohjelman läpiviemiseen ja strategian suunnitteluun ja täsmentämiseen polaaristen markkinoiden kehityksen mukaan. Johto ja hallitus kykenevät myös hyvin arvioimaan, onko investointiohjelma esitetyltä pohjalta läpivietävissä vai onko sitä muutettava tai voidaanko kasvua kenties avautuvien mahdollisuuksien mukana kiihdyttää. Liiketoimintasuunnitelman toteuttaminen ja Suomen jäänmurron kustannustehokkuuden parantaminen sekä polaaristen jää- ja meripalveluiden liiketoimintapotentiaalin hyödyntäminen vaatii onnistumista asiakasrajapinnassa, pitkäaikaisia operointisopimuksia investointien pohjaksi sekä aikaista resursoinnin ja rahoituksen varmistamista kasvua varten. Jos polaariset jäänmurron ja ice managementin markkinat kehittyvät arvioitua positiivisemmin on mahdollista konvertoida Otso ja Kontio polaarisiin tehtäviin kykeneviksi, jotta niitä voidaan käyttää lähes polaarimurtajien tavoin muissa tehtävissä Suomen jäänmurtokauden ulkopuolella. Arctia tavoittelee laajentumista polaarisiin meripalveluihin ympärivuotisesti. Tämä vaatii, että markkinat kasvavat odotetusti ja Arctia saa asiakkailta pitkäaikaisia sopimuksia, jotka mahdollistavat investoinnit laivaston laajentamiseen ympärivuotisesti polaarisissa jää- ja meripalveluissa toimivilla polaarimurtajilla. Näin minimoidaan liiketoiminnallisia riskejä ja varmistetaan investointien kannattavuus. Keskeiset kriteerit ovat sopimuksen kesto, siihen sidottu hinta sekä sopimusehdot, joilla taataan alusten käytettävyys valtion näkökulmasta optimaalisella tavalla Suomen jäänmurrossa. Ilman tällaisia sopimuksia laajentuminen base case liiketoimintamallia nopeammin ei ole mahdollista. Nopeampi laajentuminen edellyttää joka tapauksessa Arctian pääomarakenteen vahvistamista ja Arctia Offshore Oy:n omistusjärjestelyjen pohtimista. Base Case liiketoimintamalli ja käytetyt oletukset ovat jäljempänä (liite 10.3). 7.3 Riskienhallinta ja suositeltava yhtiörakenne Polaarisissa jää- ja meripalveluissa toimimiseen liittyy riskejä, joita Arctian on voitava hallita kattavasti sekä itse polaarisissa tehtävissä toimimisen kannalta että Suomen jäänmurron ja huoltovarmuuden näkökulmista. Riskienhallinnan avainasioita ovat sopimusten hallinta, kansainvälisten merenkulkumääräysten mukaisten sopimuksien, säännöksien ja sertifikaattien noudattaminen, yhtiön hyvä hallintotapa joka huomio vastuullisuuden ja kestävän kehityksen periaatteet sekä kattavat vahinko- ja alusvakuutukset. 20 Näytä lisää
Yhteistyöstä kilpailukykyä meriklusteriin - mahdollisuudet valtionhallinnon tasolla Sauli Ahvenjärvi Turku 27.5.2013 Tulevaisuuden reaalinen kilpailukyky rakentuu olemassa olevan osaamisen pohjalle Kaikki Lisätiedot VIENTI- /TUONTILOGISTIIKAN HAASTEET -SEMINAARI
VIENTI- /TUONTILOGISTIIKAN HAASTEET -SEMINAARI Tampere 13.10.2011 Markku Mylly Toimitusjohtaja Suomen Satamaliitto ry. Esityksen sisältö. Suomen Satamaliitto ry. Satamaverkko Suomessa Merikuljetukset Suomen Lisätiedot Ilmastonmuutoksen vaikutukset Selkämeren satamien toimintaan ja merenkulkuun
@Finnlines @Bore Ilmastonmuutoksen vaikutukset Selkämeren satamien toimintaan ja merenkulkuun Kirsi-Maria Viljanen, MKK 0 Ilmastonmuutoksen vaikutukset merenkulkuun Globaali ilmiö Vaikutukset: Suorat vaikutukset Lisätiedot Tervetuloa yhtiökokoukseen 13.4.2015 Pääjohtaja Mikko Helander
Liite 5 Kesko Oyj:n varsinaisen yhtiökokouksen pöytäkirjaan 1/2015 Tervetuloa yhtiökokoukseen 13.4.2015 Pääjohtaja Mikko Helander Keskeiset tapahtumat 2014 Kannattavuus pysyi vahvalla tasolla Ruokakaupassa Lisätiedot Rikkidirektiivi - metsäteollisuuden näkökulma. Logistics 13, Wanha Satama Outi Nietola, Metsäteollisuus ry
Rikkidirektiivi - metsäteollisuuden näkökulma Logistics 13, Wanha Satama, Metsäteollisuus ry 2 Metsäteollisuus Suomessa Ala työllistää noin 56 000 henkilöä kotimaassa Sekä noin 60 000 työntekijää muissa Lisätiedot Voiko energiatehokkuudella käydä kauppaa? Valkoisten sertifikaattien soveltuvuus Suomeen. Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari 12.1.
Voiko energiatehokkuudella käydä kauppaa? Valkoisten sertifikaattien soveltuvuus Suomeen Energiateollisuuden ympäristötutkimusseminaari ET:n ympäristötutkimusseminaari 1 VALKOISILLA SERTIFIKAATEILLA TEHDÄÄN Lisätiedot Osavuosikatsaus tammi - syyskuu 2009. Exel Composites Oyj
Osavuosikatsaus tammi - syyskuu 2009 Exel Composites Oyj Toimitusjohtaja Vesa Korpimies Heinä - syyskuu 2009 lyhyesti Jatkuvien toimintojen liikevaihto pieneni 24,5 % 15,9 (21,1) miljoonaan euroon Jatkuvien Lisätiedot Pohjanlahden meriliikenteen palvelutason kehittäminen 31.1.2012
Pohjanlahden meriliikenteen palvelutason kehittäminen 31.1.2012 Suomalaisen merenkulun erityispiirteitä Suomalainen saaristo maailmanmittakaavassa ainutlaatuinen ja laaja, lisäksi rannikko on erittäin Lisätiedot Merenkulun merkitys Suomen taloudelle ja kilpailukyvylle. Logistics 2013
Merenkulun merkitys Suomen taloudelle ja kilpailukyvylle Logistics 2013 Suomen ulkomaankauppa alueittain 2012, %-osuudet Tavaravienti, 56,8 mrd euroa Tavaratuonti, 59,2 mrd euroa Yhdysvallat 6.3 % Muu Lisätiedot Meriliikennestrategian toimenpide-ehdotuksia. Säätytalo 9.10.2013
Meriliikennestrategian toimenpide-ehdotuksia Säätytalo Meriliikennestrategia Taustalla hallitusohjelma & liikennepoliittinen selonteko Yhteisen halutun tulevaisuuden visio 2030 luominen Strategiakärjet Lisätiedot Toimitusjohtajan katsaus
Liite 4 Digia Oyj Toimitusjohtajan katsaus 16.3.2011 Juha Varelius Toimitusjohtaja Katsauskauden 2010 pääkohdat Katsauskauden pääkohdat Liikevaihto kasvoi selvästi 130,8 (120,3) miljoonaa euroa, kasvua Lisätiedot LÄNNEN TEHTAAT OYJ PÖRSSITIEDOTE 11.10.2000 KLO 9.00
LÄNNEN TEHTAAT OYJ PÖRSSITIEDOTE 11.10.2000 KLO 9.00 OSAVUOSIKATSAUS 1.1.-31.8.2000 Lännen Tehtaiden tammi-elokuun liikevaihto kasvoi 28 prosenttia ja oli 1 018,1 miljoonaa markkaa (1999: 797,1 Mmk). Tulos Lisätiedot Ajankohtaista meriväylillä ja talvimerenkulussa Simo Kerkelä/ Keijo Jukuri. Kalajoki 15.11.2013
Ajankohtaista meriväylillä ja talvimerenkulussa Simo Kerkelä/ Keijo Jukuri Kalajoki 15.11.2013 Toteutuksessa olevat väylien kehittämishankkeet Perämerellä Pietarsaaren 11 metrin väylähanke Pietarsaaren Lisätiedot Puhdasta energiaa tulevaisuuden tarpeisiin. Fortumin näkökulmia vaalikaudelle
Puhdasta energiaa tulevaisuuden tarpeisiin Fortumin näkökulmia vaalikaudelle Investoiminen Suomeen luo uusia työpaikkoja ja kehittää yhteiskuntaa Fortumin tehtävänä on tuottaa energiaa, joka parantaa nykyisen Lisätiedot Johtava merilogistiikan tuottaja irtolasteille. ESL Shipping Matti-Mikael Koskinen Toimitusjohtaja
Johtava merilogistiikan tuottaja irtolasteille ESL Shipping Matti-Mikael Koskinen Toimitusjohtaja Kestävästi parempaa kannattavuutta Liikevaihto 2014 85 M Liikevoitto 2014 16,0 M Henkilöstö 226 2 Asiakaskuntamme Lisätiedot BIRKA LINE ABP TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 2002
BIRKA LINE ABP TILINPÄÄTÖSTIEDOTE 2002 Liikevaihto nousi 88,33 miljoonaan euroon (86,93 euroa vuonna 2001). Liiketulos parani 27 %:lla 18,70 miljoonaan euroon (14,66 miljoonaa euroa). Tulos ennen tilinpäätössiirtoja Lisätiedot Meriklusteri matemaattisten, merellisten moniosaajien mahdollisuus
Meriklusteri matemaattisten, merellisten moniosaajien mahdollisuus MAOL ry:n Rauman syyskoulutuspäivät 3.10.2015 Riku Anttila, Meriliitto ja meriklusterin nuoret osaajat Tervetuloa merelliseen työpajaan! Lisätiedot MERIKOTKA tutkimustoiminta
MERIKOTKA tutkimustoiminta 29.11.2007 Ulla Tapaninen, professori Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskus, Turun yliopisto www.merikotka.fi mkk.utu.fi Strategiset perusteet Lähtökohdat meriliikenteen Lisätiedot Suomen meriliikennestrategia 2014 2022
Suomen meriliikennestrategia 2014 2022 Meriliikennestrategia kokonaisuudessaan on julkaistu LVM:n julkaisusarjassa (Julkaisuja 9/2014) ja on luettavissa LVM:n internetsivuilla osoitteessa www.lvm.fi/julkaisut. Lisätiedot Aktuaarina Suomessa tänään ja huomenna finanssiryhmittymän riskienhallinnassa. Aktuaariyhdistyksen vuosikokous 26.2.2009 Markku Miettinen
Aktuaarina Suomessa tänään ja huomenna finanssiryhmittymän riskienhallinnassa Aktuaariyhdistyksen vuosikokous 26.2.2009 Markku Miettinen 1 Tapiola-ryhmä ja konsernit 31.12.2008 VAKUUTUKSENOTTAJAT Alma Lisätiedot LEMMINKÄINEN-KONSERNI. Osavuosikatsaus 1.1. - 30.6.2006
LEMMINKÄINEN-KONSERNI Osavuosikatsaus 1.1. - 30.6.2006 Osavuosikatsaus 1-6 / 2006: Tulos parani selvästi Liikevaihto oli 731,2 milj. euroa (655,5) - josta kansainvälisen liiketoiminnan osuus oli 29,8 % Lisätiedot Pörssi-illat maaliskuu 2011 Varatoimitusjohtaja, talousjohtaja Pekka Vähähyyppä
Amer Sports Oyj:n yhtiökokous 10.3.2011 Heikki Takala, toimitusjohtaja Sisältö Paluu kannattavaan kasvuun Vuosi 2010 Näkymät vuodelle 2011 Pitkän tähtäimen kehitysohjelmat ja vuotuiset prioriteetit 2 Paluu Lisätiedot Meriliikennevirrat Suomenlahdella 2007 & 2015. Jenni Kuronen
Meriliikennevirrat Suomenlahdella 2007 & 2015 Jenni Kuronen 0 Suomenlahden meriliikennevirrat WP1 Tavoitteet: Selvittää Suomenlahden meriliikennevirrat v. 2007 Tuottaa tulevaisuusskenaarioita Suomenlahden Lisätiedot Mitä Aspossa tapahtuu seuraavaksi?
Mitä Aspossa tapahtuu seuraavaksi? Sijoitus-Invest 2005 Gustav Nyberg CEO 1 Aspon strategia Teollisuuden yhteistyökumppani Monialainen palveluyhtiö (GICS 20201030) Tasoittaa suhdannevaihteluita Mahdollistaa Lisätiedot Heikki Vauhkonen 10.2.2011. Tulikivi Oyj
SYSOPENDIGIA Oyj Osavuosikatsaus 1-6/7 7.8.7 Jari Mielonen Toimitusjohtaja SYSOPENDIGIA Oyj 1 7 SYSOPENDIGIA Plc Katsauskauden liikevaihto (1-6) 7 Liikevaihto, milj 6 5 4 3 1 36,7 5, H1 6 H1 7 Katsauskauden Lisätiedot AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA
AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET KAUKOLÄMMÖN YHTEYDESSÄ SUOMESSA KAUKOLÄMPÖPÄIVÄT 28-29.8.2013 KUOPIO PERTTU LAHTINEN AURINKOLÄMMÖN LIIKETOIMINTAMAHDOLLISUUDET SUOMESSA SELVITYS (10/2012-05/2013) Lisätiedot Tilinpäätös 1.1.-31.12.2010
Tilinpäätös 1.1.-31.12.2010 15.2.2011 Tapani Kiiski, toimitusjohtaja Markkinoiden toipuminen alkoi Liiketoimintaympäristö: Maailmantalous toipui selvästi edellisestä vuodesta. Viilun, vanerin ja LVL:n Lisätiedot Metsähallituksen uusi toimintamalli
Metsähallituksen uusi toimintamalli 17.2.2011 Juha Ojala maa- ja metsätalousministeriö, metsäosasto Liikelaitos METSÄHALLITUS -KONSERNI nykyisellään PÄÄJOHTAJA Metsähallituksen yhteiset konserniyksiköt Lisätiedot Bioöljyjen tuotanto huoltovarmuuden näkökulmasta,
Bioöljyjen tuotanto huoltovarmuuden näkökulmasta, Johtava analyytikko Hannu Hernesniemi Suomesta bioöljyn suurvalta seminaari, Lahti 15.10.2012 15.10.2012 1 Kotimaisen bioöljytuotannon huoltovarmuusvaikutuksia Lisätiedot Tavoitteena kannattava kasvu. Yhtiökokous Repe Harmanen, toimitusjohtaja 16.3.2015
Etteplan vuonna 2014: Liikevoitto ja kassavirta paranivat selvästi Toimitusjohtaja Juha Näkki 11.2.2015 Toimintaympäristö vuonna 2014 Vuosi 2014 oli haastava konepajateollisuuden yrityksille lähes koko Lisätiedot seminaari TEM:n rooli ja mahdollisuudet Pohjoisella kasvukäytävällä Veijo KAVONIUS Aluekehitysjohtaja Työ- ja elinkeinoministeriö Alueosasto
Pohjoinen kasvukäytävä TEM:n rooli ja mahdollisuudet Pohjoisella kasvukäytävällä Kymenlaakso Pohjoisella kasvukäytävällä kä ällä seminaari Veijo KAVONIUS Aluekehitysjohtaja Työ- ja elinkeinoministeriö Lisätiedot Rautakirja. Matti Salmi hallintojohtaja, Rautakirja. Capital Markets Day 14.3.2002. Rautakirja
Matti Salmi hallintojohtaja, Capital Markets Day 2 Päämäärä/visio -yhtymä on osa Pohjois-Euroopan dynaamisinta viestintäkonsernia hallitsemalla ja kehittämällä viestintäalan parhaita jakeluteitä valituilla Lisätiedot KUNTALAIN UUDISTUS JA SEN VAIKUTUKSET KUNTAKONSERNIN JOHTAMISEEN. Oulu 18.2.2014 Marketta Kokkonen
KUNTALAIN UUDISTUS JA SEN VAIKUTUKSET KUNTAKONSERNIN JOHTAMISEEN Oulu 18.2.2014 Marketta Kokkonen Sisältö 1. Kunnan toiminta ja ohjaus verkostomaailmassa 2. Kunnan johtamisen kokonaisuus ja johtamisen Lisätiedot Säätietopalvelut lisäävät turvallisuutta arktisessa ympäristössä
Säätietopalvelut lisäävät turvallisuutta arktisessa ympäristössä 21.11.2012 Sauli Majaniemi Ilmatieteenlaitos/PowerPoint-ohjeistus/N.N 22.11.2012 Arktisen alueen haasteita Arktiset olosuhteet: kylmyys, Lisätiedot RAHAPÄIVÄ 20.9.2011 Megatrendien hyödyntäminen. Matti Alahuhta Toimitusjohtaja, KONE Oyj
RAHAPÄIVÄ 20.9.2011 Megatrendien hyödyntäminen Matti Alahuhta Toimitusjohtaja, KONE Oyj Agenda Taloudellinen kehitys Johtaminen megatrendejä hyödyntäen Johtaminen tämän päivän epävarmassa ympäristössä Lisätiedot Itämeren alueen meriteollisuuden erityispiirteet ja yhteistyömahdollisuudet
Itämeren alueen meriteollisuuden erityispiirteet ja yhteistyömahdollisuudet Tapio Karvonen 7.6.2012 Itämeri-foorumi 0 Sisältö Laivanrakennuksen tila maailmalla Trendit Itämeren alueen maiden meriteollisuuden Lisätiedot Ämmässuon mädätyslaitoksen biokaasun hyödyntämistapa
Ämmässuon mädätyslaitoksen biokaasun hyödyntämistapa Hallitus 20.12.2013 Hyödyntämisratkaisua ohjaavat päätökset Euroopan unionin ilmasto- ja energiapaketissa on vuonna 2008 päätetty asettaa tavoitteiksi Lisätiedot Mullistaako liuskekaasu energiamarkkinat? Energiateollisuuden kevätseminaari 23.5.2013, Oulun kaupunginteatteri Tiina Koljonen, VTT
Mullistaako liuskekaasu energiamarkkinat? Energiateollisuuden kevätseminaari 23.5.2013, Oulun kaupunginteatteri Tiina Koljonen, VTT 2 Liuskekaasua Eurooppaan? Forsström & Koljonen 2013. Arvioita liuskekaasun Lisätiedot Oriola KD Venäjän kasvaville lääkkeiden vähittäis ja tukkukauppamarkkinoille. Eero Hautaniemi, toimitusjohtaja 17.3.2008
Oriola KD Venäjän kasvaville lääkkeiden vähittäis ja tukkukauppamarkkinoille Eero Hautaniemi, toimitusjohtaja 17.3.2008 Merkittävä strateginen hanke Oriola KD:lle Oriola KD Oyj on allekirjoittanut sopimuksen, Lisätiedot LOGHU3. Kokemuksia ja suosituksia
LOGHU3 Kokemuksia ja suosituksia 31.3.2011 Pekka Rautiainen ja Irmeli Rinta-Keturi, Talent Partners Oy LOGHU3 on Huoltovarmuuskeskuksen, puolustusvoimien ja liikenne- ja viestintäministeriön yhteishanke, Lisätiedot M-real. Osavuosikatsaus 1-3Q 2008
Neomarkka Oyj Uusi strategia: teolliset sijoitukset SijoitusInvest 08 Sari Tulander Neomarkka Oyj, Aleksanterinkatu 48 A, 00100 Helsinki Neomarkka lyhyesti Neomarkka Oyj:n on sijoitusyhtiö, joka sijoittaa Lisätiedot Kestävää energiaa maailmalle Voiko sähköä käyttää järkevämmin?
Kestävää energiaa maailmalle Voiko sähköä käyttää järkevämmin? Maailman sähkönnälkä on loppumaton Maailman sähkönkulutus, biljoona KWh 31,64 35,17 28,27 25,02 21,9 2015 2020 2025 2030 2035 +84% vuoteen Lisätiedot Logistiikan kilpailukyky - uudet asiat ja niiden hintalaput
Logistiikan kilpailukyky - uudet asiat ja niiden hintalaput Vienti- ja tuontilogistiikan haasteet seminaari, Tampereen Messu- ja urheilukeskus, 13.10.2011, Metsäteollisuus ry 2 Metsäteollisuusko auringonlaskun Lisätiedot Metsä Board Financial 2015 Tilinpäätöstiedote 2015
Metsä Board Financial 215 Tilinpäätöstiedote statements review 215 Vuoden 215 kohokohdat Kartonkien toimitusmäärät kasvoivat 12 % verrattuna vuoteen 214 Liikevoitto parani 32 % Vahva liiketoiminnan kassavirta Lisätiedot Osavuosikatsaus tammi-maaliskuu 2015
Osavuosikatsaus tammi-maaliskuu 2015 Toimitusjohtaja Erkki Järvinen ja CFO Jukka Havia 29.4.2015 Huomautus Kaikki tässä esityksessä esitetyt yritystä tai sen liiketoimintaa koskevat lausumat perustuvat Lisätiedot SIJOITTAJAN ODOTUKSET HALLITUKSEN JÄSENELLE KRIISITILANTEESSA. Varatoimitusjohtaja Timo Ritakallio 16.10.2014
SIJOITTAJAN ODOTUKSET HALLITUKSEN JÄSENELLE KRIISITILANTEESSA Varatoimitusjohtaja Timo Ritakallio 16.10.2014 2 Ilmarinen lyhyesti HUOLEHDIMME YLI 900 000 SUOMALAISEN ELÄKETURVASTA 529 000 työntekijää TyEL Lisätiedot Toimitusjohtaja Mikael Mäkinen. Varsinainen yhtiökokous 8.3.2011
Toimitusjohtaja Mikael Mäkinen Varsinainen yhtiökokous 8.3.2011 Saadut tilaukset kasvoivat 49 % MEUR 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 0 2006 2007 2008 2009 2010 8.3.2011 3 Liikevaihto oli vuoden 2009 tasolla Lisätiedot Liikenne ja viestintäministeriölle MERILIIKENNESTRAREGIA 2014 2022
1 Liikenne ja viestintäministeriölle MERILIIKENNESTRAREGIA 2014 2022 Liikenne ja viestintäministeriö on laatinut luonnokseen meriliikennestrategia 2014 2022. Luotsiliitto kommentoi luonnosta keskittyen Lisätiedot Uponorin ja KWH-yhtymän yhdyskuntateknisen liiketoiminnan suunniteltu fuusio. Jyri Luomakoski, Uponor Oyj Peter Höglund, KWH-yhtymä Oy
Uponorin ja KWH-yhtymän yhdyskuntateknisen liiketoiminnan suunniteltu fuusio Jyri Luomakoski, Uponor Oyj Peter Höglund, KWH-yhtymä Oy Sopimuksen pääkohdat Uponor ja KWH-yhtymä ovat julkistaneet aikeensa Lisätiedot Ahlstrom. Tammi-syyskuu 2015. Marco Levi toimitusjohtaja. Sakari Ahdekivi talousjohtaja 28.10.2015
Ahlstrom Tammi-syyskuu 215 Marco Levi toimitusjohtaja Sakari Ahdekivi talousjohtaja 28.1.215 Sisältö Heinä-syyskuu 215 Liiketoiminta-aluekatsaus Taloudelliset luvut Tulevaisuuden näkymät Sivu 2 Heinä-syyskuu Lisätiedot Ensimmäisen neljänneksen tulos 2013
Ensimmäisen neljänneksen tulos 2013 Matti Lievonen, toimitusjohtaja 24. huhtikuuta 2013 Sisällys 1 Q1 tulos 2 Markkinoiden kehitys 3 Näkymät 4 Ajankohtaiset painopisteet 5 Liitteet 24.4.2013 2 Disclaimer Lisätiedot Älyä ja tietoa liikenteeseen Asta Tuominen Liikennevirasto
Älyä ja tietoa liikenteeseen Asta Tuominen Liikennevirasto 13.3.2014 Sisältö Liikennevirasto lyhyesti Lähivuosina meillä ja maailmalla Liikenneviraston strategia Mitä älyliikenne tarkoittaa? Esimerkkejä Lisätiedot Osavuosikatsaus 1-12/2009 4.2.2010
Digia Oyj Osavuosikatsaus 1-12/2009 4.2.2010 Juha Varelius Toimitusjohtaja Katsauskauden pääkohdat 1-12/2009 Katsauskauden pääkohdat 1-12/2009 Liikevaihto laski hieman Liikevaihto 120,3 miljoonaa euroa, Lisätiedot Sijoittajatapaaminen 17.5.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja
Sijoittajatapaaminen 17.5.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja Sisältö Q1/2011 Taloudelliseen tulokseen liittyvät avainasiat Taloudelliseen asemaan liittyvät avainasiat Tiesittekö? Q1/2011 Keskeiset Lisätiedot Osavuosikatsaus Q2/2013. Toimitusjohtaja Jani Nieminen
Osavuosikatsaus Q2/2013 Toimitusjohtaja Jani Nieminen Suomen johtava asuntovuokrausyritys Vuonna 1969 perustettu VVO on Suomen johtava asuntovuokraukseen erikoistunut yritys. Liiketoiminta perustuu asuntojen Lisätiedot SUOMEN MERILIIKENTEEN SKENAARIOITA VUOTEEN 2030. Professori Jorma Mäntynen Tampereen teknillinen yliopisto
SUOMEN MERILIIKENTEEN SKENAARIOITA VUOTEEN 2030 Professori Jorma Mäntynen Tampereen teknillinen yliopisto 1 Meriskenaariot 2030 tausta ja tavoite Suomen meriliikenteen strategian valmistelua varten Tietoa Lisätiedot FINNGULF LNG LNG TERMINAALI
FINNGULF LNG LNG TERMINAALI YVA-selostus 19.8.2015 Gasum Gasumin vuosi 2014 Liikevaihto 1 079 milj. euroa Liikevoitto 5,1 milj. euroa Taseen loppusumma 1 621 milj. euroa Investoinnit 51,5 milj. euroa Gasumin Lisätiedot Finnair konserni Osavuosikatsaus 1.1.-31.3.2002
Finnair konserni Osavuosikatsaus 1.1.-31.3.2002 Tilanne hallinnassa Syyskuun tilanteen haltuunotto Tuotannon nopea ja oikein kohdistettu leikkaus Toimintakulut laskivat Käyttöasteet paranivat Q1/2002 lyhyesti Lisätiedot Ahlstrom Tiekartta kohti parempaa tulosta
Metson menestystekijät Pörssisäätiön pörssi-ilta 28.3.2014 Espoo Matti Kähkönen Toimitusjohtaja Sisältö Metso yrityksenä Strategiamme Taloudellinen kehitys 2 Metso Pörssi-ilta 28.3.2014 Terveys-, turvallisuus- Lisätiedot Terveydenhuollon kasvava ammattilainen
Terveydenhuollon kasvava ammattilainen Orion jakautuu 1.7.2006 Orion konserni Uusi Orion Oyj Oriola KD Oyj Orion Pharma Orion Diagnostica KD Oriola Lääkkeiden ja diagnostisten testien T&K, valmistus ja Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.11.2008 31.1.2009 (3 kk) Reijo Mäihäniemi toimitusjohtaja 26.2.2009
Osavuosikatsaus 1.11.2008 31.1.2009 (3 kk) Reijo Mäihäniemi toimitusjohtaja 26.2.2009 Sisältö Yhteenveto liiketoiminnan kehityksestä Liiketoiminnan kehitys 1. neljänneksellä Osavuosikatsaus 1.11.2008-31.1.2009 Lisätiedot SanomaWSOY kohti tulevaa
Aspon Q1 2007 26.4.2007 CEO Gustav Nyberg CFO Dick Blomqvist 1 Aspon Q1 2007 Chemicals-ryhmällä onnistunut yritysosto Shipping-ryhmällä onnistunut aluskauppa Voimakas myynnin kasvu, jatkuvat toiminnot Lisätiedot EU:n metsästrategia - metsäteollisuuden näkökulma
EU:n metsästrategia - metsäteollisuuden näkökulma Robinwood Plus Workshop, Metsäteollisuus ry 2 EU:n metsät osana globaalia metsätaloutta Metsien peittävyys n. 4 miljardia ha = 30 % maapallon maapinta-alasta Lisätiedot Tilinpäätöstiedote 2007. Toimitusjohtaja Mikael Mäkinen 31.1.2008
Tammi maaliskuu 2007 Tapani Järvinen, toimitusjohtaja Outotec Oyj, aiemmin Outokumpu Technology Oyj 2 Uusi nimi sama osaaminen Uusi nimi Outotec otettiin käyttöön 24.4.2007 Hyvä maine ja imago asiakkaiden Lisätiedot Kapasiteettikorvausmekanismit. Markkinatoimikunta 20.5.2014
Kapasiteettikorvausmekanismit Markkinatoimikunta 20.5.2014 Rakenne Sähkömarkkinoiden nykytila Hinnnanmuodostus takkuaa Ratkaisuja Fingridin näkemys EU:n nykyiset markkinat EU:n markkinamalli pohjoismainen Lisätiedot Liikevaihto ja liikevoitto selvässä kasvussa. Digia Oyj, osavuosikatsaus Q2/2015 Juha Varelius 14.8.2015
SIILI SOLUTIONS OYJ ESPOO-KAUNIAISTEN OSAKESÄÄSTÄJÄT TOIMITUSJOHTAJA SEPPO KUULA 11.11.2013 VASTUUVAPAUSLAUSEKE Tässä materiaalissa esitetyt markkinoihin ja tulevaisuuteen liittyvät lausunnot ja arviot Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.11.2008 30.4.2009 (6 kk) Reijo Mäihäniemi toimitusjohtaja 28.5.2009
Osavuosikatsaus 1.11.2008 30.4.2009 (6 kk) Reijo Mäihäniemi toimitusjohtaja 28.5.2009 Sisältö Yhteenveto liiketoiminnan kehityksestä Liiketoiminnan kehitys 2. neljänneksellä Osavuosikatsaus 1.11.2008 30.4.2009 Lisätiedot Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton]
Osavuosikatsaus 1.1. 31.3.2014 [tilintarkastamaton] Uusia aluevaltauksia Ensimmäisen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 18.6% edellisvuodesta ja olivat EUR 4.7m (EUR 3.9m Q1/20). Ensimmäisen Lisätiedot Dovre Group Oyj. Pörssi-ilta 2.9.2013, Helsinki Janne Mielck, toimitusjohtaja
Dovre Group Oyj Pörssi-ilta 2.9.2013, Helsinki Janne Mielck, toimitusjohtaja Dovre Group lyhyesti Kansainvälinen energiateollisuuden asiantuntijapalveluita tarjoava yritys Liikevaihto: 94,1 milj. euroa Lisätiedot Energia ja luonnonvarat: tulevaisuuden gigatrendit. Johtaja Tellervo Kylä-Harakka-Ruonala, EK
Energia ja luonnonvarat: tulevaisuuden gigatrendit Johtaja Tellervo Kylä-Harakka-Ruonala, EK Energia ja luonnonvarat: tulevaisuuden gigatrendit Gigaluokan muuttujia Kulutus ja päästöt Teknologiamarkkinat Lisätiedot Suomen elintarviketoimiala 2014
Atria Oyj 1.1. 30.9.2008 Toimitusjohtaja Matti Tikkakoski 24.10.2008 Atria-konserni Katsaus Milj. 2008 2007 Q1-2008 Q1-2007 2007 Liikevaihto 357,7 312,8 995,8 935,1 1.272,2 Liikevoitto 17,2 19,3 34,6 81,3 Lisätiedot Siirtokeskeytyksiä markkinoiden ehdoilla. Jyrki Uusitalo, kehityspäällikkö Sähkömarkkinapäivä 8.4.2013
Siirtokeskeytyksiä markkinoiden ehdoilla, kehityspäällikkö Sähkömarkkinapäivä 2 Keskeytykset pienensivät käytettävissä olevaa siirtokapasiteettia 2012 3 000 2 500 Elspot kapasiteettien keskiarvot, MW Fenno-Skan Lisätiedot United Bankers Oyj. United Bankers Tuloskasvun tekijät 1.9.2015. United Bankers -konserni Aleksanterinkatu 21 A, 00100 Helsinki
United Bankers Oyj United Bankers Tuloskasvun tekijät 1.9.2015 United Bankers -konserni Aleksanterinkatu 21 A, 00100 Helsinki UB Omaisuudenhoito UB Securities UB Rahastoyhtiö UB Capital UB Real Assets Lisätiedot Liikevoitto parani selvästi huhti kesäkuussa viime vuodesta. Harri Kerminen, toimitusjohtaja 30.7.2009
Liikevoitto parani selvästi huhti kesäkuussa viime vuodesta Harri Kerminen, toimitusjohtaja 30.7.2009 Sisältö Kemira lyhyesti Tärkeimmät tapahtumat huhti kesäkuussa Segmenttien tärkeimmät tapahtumat huhti Lisätiedot Vähäpäästöisen talouden haasteita. Matti Liski Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu Kansantaloustiede (economics)
Vähäpäästöisen talouden haasteita Matti Liski Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu Kansantaloustiede (economics) Haaste nro. 1: Kasvu Kasvu syntyy työn tuottavuudesta Hyvinvointi (BKT) kasvanut yli 14-kertaiseksi Lisätiedot Q3 2011 Osavuosikatsaus 7.11.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja
Q3 2011 Osavuosikatsaus 7.11.2011 Matti Hyytiäinen, toimitusjohtaja Toimintaympäristön kehitys 1-9/2011 Suunnittelupalveluiden ja teknisen tuoteinformaation kysynnän kasvu jatkui koko katsauskauden ajan. Lisätiedot Osavuosikatsausjulkistus 3 kk (1.11.2009 31.1.2010) Reijo Mäihäniemi Toimitusjohtaja 4.3.2010
Tilinpäätös 26 Erkki Pehu-Lehtonen toimitusjohtaja Liikevaihto 1985-26 7 6 5 4 3 Infrastruktuuri & ympäristö Energia Metsäteollisuus 2 1 Metsäteollisuus, uusinvestoinnit 12 % vuotuinen kasvu 1985 1991 Lisätiedot OSAKASSOPIMUS. Luonnos 1 26.3.2014
OSAKASSOPIMUS Luonnos 1 26.3.2014 Sisällys 1. Sopijapuolet... 2 2. Osakassopimuksen tarkoitus ja omistajatahto... 2 3. Yhtiön tarkoitus ja tehtävät... 3 4. Osakkeenomistajien keskinäiset suhteet... 3 5. Lisätiedot TALENTUM OYJ PÖRSSITIEDOTE 17.4.2012 KELLO 14.00
1 TALENTUM OYJ PÖRSSITIEDOTE 17.4.2012 KELLO 14.00 TALENTUM MUUTTAA TALOUDELLISEN RAPORTOINNIN SEGMENTTIJAKOA Talentum Oyj muutti tammikuussa 2012 tulosyksikköorganisaatiotaan tukemaan paremmin konsernin Lisätiedot Stora Enso jatkaa tulevaisuutensa varmistamista. Jouko Karvinen, toimitusjohtaja
Stora Enso jatkaa tulevaisuutensa varmistamista Jouko Karvinen, toimitusjohtaja 10.9.2008 Tietyt tässä esitetyt lausumat, jotka eivät ole historiallisia tosiasioita, kuten markkinoiden oletettuun kasvuun Lisätiedot Suomen erikoisalusten ty nantajaliitto ry on vastaanottanut liikenne- ja viestint ministeri n l hett m n lausuntopyynn n ja lausuu asiasta seuraavaa:
Suomen erikoisalusten ty nantajaliitto Lausunto 1 (5) 28.8.20 1 1 VALTIONEUVOSTO Liikenne- ja viestint ministeri PL 31 00023 Valtioneuvosto kirjaamo@lvm.fi laura.north@lvm.fi LVM lausuntopyynt 8.8.2011, Lisätiedot kansainväliseen liiketoimintaan 16.8.2013 #1027684
Kasvuväylä Vauhtia kansainväliseen liiketoimintaan 16.8.2013 #1027684 Kasvuväylä Kotimarkkinoilta kansainväliseen kasvuun Kasvuun ja kansainvälistymiseen parhaiten sopivat julkiset palvelut ja rahoitus Lisätiedot SATO OYJ Osavuosikatsaus 1-3/2015
1 SATO OYJ Osavuosikatsaus 1-3/2015 Erkka Valkila Sisältö 2 1. SATO lyhyesti 2. Toimintaympäristö 3. Strategia 4. Osavuosikatsaus 1-3/2015 3 SATO lyhyesti SATO 4 johtava asuntosijoitusyhtiö arvonluonti Lisätiedot Kemira Tammi - maaliskuu 2011
Kemira Tammi - maaliskuu 2011 Harri Kerminen, toimitusjohtaja 3.5.2011 HUOMAUTUS Tämä esitys sisältää tai sen voidaan katsoa sisältävän tulevaisuutta koskevia lausumia. Nämä lausumat liittyvät tulevaisuuden Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute