Ilmarinen. Bitwise: Leikkimieltä ja vaativia. ratkaisu. Kuntoutus työhön vai eläkkeelle yli 60 vuodeksi? Työkyvyttömyyseläkkeen. tarkan luupin alla - PDF
Ilmarinen. Bitwise: Leikkimieltä ja vaativia. ratkaisu. Kuntoutus työhön vai eläkkeelle yli 60 vuodeksi? Työkyvyttömyyseläkkeen. tarkan luupin alla
Download "Ilmarinen. Bitwise: Leikkimieltä ja vaativia. ratkaisu. Kuntoutus työhön vai eläkkeelle yli 60 vuodeksi? Työkyvyttömyyseläkkeen. tarkan luupin alla"
1 Ilmarinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen asiakaslehti 2/2012 Bitwise: Leikkimieltä ja vaativia ratkaisuja Kuntoutus työhön vai eläkkeelle yli 60 vuodeksi? Työkyvyttömyyseläkkeen ratkaisu tarkan luupin alla Harri Sailas: Selkeät pelisäännöt kaikkien etu
2 Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen asiakaslehti 2/2012 Ilmarinen 2/2012 Sisältö Pääkirjoitus Pöh, miten pehmeää 4 Debatti Työeläkekuntoutus kannattaa aina 5 Työhyvinvointi Bitwiserien työhyvinvoinnin eväät: Hömppää, hikeä ja huumoria 10 Alkossa työhyvinvointi kaikkien ilona 14 Työhyvinvoinnin strateginen johtaminen säästää rahaa 16 Työ ja eläke Kuntoutus vaihtoehto eläkkeelle 18 Yksikin työkyvyttömyyseläke voi nostaa yrityksen maksuluokkaa 20 Työkyvyttömyyseläkkeet tarkan luupin alla 22 Debatti Työeläkekuntoutus on onnistunutta moni voi sen ansiosta jatkaa työssä sairaudesta huolimatta. Moni jää kuitenkin ulkopuolelle. Kuntoutuksen toimivuutta pohtivat Raija Gould, Katja Noponen ja Tuire Hakonen. 5 Kuva: Laura Nissinen Työhyvinvointi Elämäni kunnossa Pieniä askelia yrittäjän parempaan arkeen 24 Ilmarinen Ilmarisen on oltava luottamuksen arvoinen 26 Työn iloa: Oikeat reitit takaisin työelämään 13 Kolumni: Elämä on juhla 17 Ajankohtaista På svenska Palveluvinkki Asiakastilaisuudet 36 Bitwise Oy on menestynyt, palkittu ja erilainen ohjelmistoyritys, jonka omistavat sen työntekijät. Yrityksellä ei ole päälliköitä tai johtajia, vaan kaikkia koskevat samat oikeudet, edut ja velvoitteet. Muodostamme yhtenäisen suihkuseurapiirin, sanoo yrityksen A bit wiser Timo Mikkonen. Kuva: Hannu Jukola 10 JULKAISIJA: Ilmarinen PÄÄTOIMITTAJA: Päivi Sihvola TOIMITTAJAT: Vappu Aura, Sami Kelhä, Satu Malkamäki, Eila Parkkonen, Marianne Partanen Sähköposti: TOIMITUSKUNTA: Pirkko Auvinen, Kati Huoponen, Anna Hyrske, Jaakko Kiander, Mari Merilampi, Mikka Paananen, Pauliina Ripatti LAYOUT: Neodes / Esko Tuomisto Painopaikka: Erweko Oy, ISSN: X Painos: Painettu kesäkuussa YHTEYSTIEDOT: Käyntiosoite: Porkkalankatu 1, Helsinki Postiosoite: Illmarinen Puhelin: Eläke- ja vakuutusasiat: puhelin Asiakastietojen muutokset: Ilmarisen yhteistyökumppanit ovat: OP-Pohjola-ryhmä ja Pohjantähti. Ilmarinen Bitwise: Leikkimieltä ja vaativia ratkaisuja Kuntoutus työhön vai eläkkeellä yli 60 vuotta? Työkyvyttömyyseläkkeen ratkaisu tarkan luupin alla Ilmarinen kehittää hallintokäytäntöjään Kannen kuva: Hannu Jukola 2
3 Fakta Työ ja eläke Mikko de Silva on oppisopimuskoulutuksessa Toolnet Oy:ssa ja valmistuu kesällä merkonomiksi. Jos joutuisin vielä kantamaan raskaita tavaroita, olisin selkäni vuoksi 25-vuotiaana eläkekamaa. Hän ei voinut ajatellakaan, että olisi jäänyt eläkkeelle yli 60 vuodeksi. 18 Ilmarinen on ollut melkoisen julkisuuskohun pyörteissä. Harri Sailas ymmärtää, että työeläkeyhtiö toiminta kiinnostaa, sillä vastaahan se satojen tuhansien ihmisten eläkkeistä ja on merkittävä sijoittaja. Hänestä on myös hyvä, että säädöksiä kehitetään ja pelisääntöjä selkeytetään. 26 Kuva: Mikko Käkelä Ilmarinen Kuva: Mikko Käkelä Työeläkekuntoutus auttaa jatkamaan työssä Ilmarinen käsitteli vuonna 2011 noin kuntoutushakemusta ja työkyvyttömyyseläkehakemusta. Kuntoutuksessa olleista työhön palasi takaisin 68 % työmarkkinoiden käytettävissä oli 9 % osatyökyvyttömyyseläke myönnettiin 6 %:lle täysi työkyvyttömyyseläke myönnettiin 4 %:lle kuntoutus keskeytyi 13 %:lla Fakta Työeläkekuntoutus säästää eläkemenoja Kuntoutus on taloudellisesti kannattavaa, jos kuntoutuskulut ovat pienemmät kuin laskennalliset eläkemenot. Keskimääräinen laskennallinen vuosikustannus työkyvyttömyyseläkkeestä oli noin euroa vuonna Onnistuneen työeläkekuntoutuksen keskimääräinen kustannus oli euroa v Kuntoutus maksaa itsensä takaisin reilusti alle kahdessa vuodessa, jos ei henkilö tänä aikana jää eläkkeelle. Fakta Varhaiseläke lisää miesten riskiä kuolla aiemmin Itävaltalainen tutkimus vuodelta 2010 osoittaa, että varhaiseläkkeelle jääminen lisäsi 13 prosentilla miesten riskiä kuolla ennen 67 vuoden ikää. Naisten varhaiseläkkeet eivät lisänneet kuolleisuutta. Myös amerikkalaisten tutkimusten mukaan varhaiseläkkeelle joutuvat miehet kuolevat aiemmin kuin 65-vuotiaana eläköityvät. Tärkein selitys on, että varhain eläköityvillä on huonompi terveys. Naisten kuolevuuteen ilman työtä oleminen ei tutkimuksen mukaan vaikuta. 3
4 Pääkirjoitus 4 Pöh, miten pehmeää Työn iloa ja ikärajoja Työurien pidentäminen on ollut olennainen aihe jo pitkään, kun on tarkasteltu eläkepolitiikkaa, suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan tulevaisuutta, julkisen Nykyinen talouden työura- kestävyysvajetta ja eläkeikäkeskustelu tai kilpailukykyämme. alkoi, kun pääministeri Työmarkkinakeskusjärjestöt Vanhanen huolestui julkisen ovat tänä keväänä sopineet linjauksista talouden työurien kestävyysvajeesta pidentämiseen. hiihtolomallaan Linjauksen lähtökohta Keskustelu on yksinkertainen. jatkuu edelleen Hyvinvointi eikä kestävyysvajekaan ole kadonnut minnekään. syntyy työstä. Linjaus ja työurasopimuksen keinot Suomalaiset ovat hyvin vanhenevat tärkeitä, koska ja tästä ne johtuvat ovat konkreettisia menot kasvavat, asioita: se muutoksia on selvää. Tämä nykyiseen aiheuttaa toimintatapaan, lainsäädäntöön tai ongelmia vastuisiin. paitsi Niitä eläkkeiden toteuttamalla puolella, me kaikki erityisesti työelämän valtion osapuolet ja kuntien saamme taloudessa. arkipäivässä Eläkejärjestelmä tehtyä niitä asioita, jotka pidentävät työuria. pärjää kyllä, jos eläkemaksuja nostetaan vuoden 2014 jälkeen vielä 2 3 prosentilla palkoista. Työterveyshuollon tiiviimpi kytkeminen Lisäkustannukset siihen jakaantuvat prosessiin, joka tasan niin työnantajien usein johtaa ja työntekijöiden työkyvyttömyyseläkkeeseen, kesken, eikä kukaan on jo toteutumassa. Onnistuessaan kohtuuttomasti. voimaantuleva lainsäädäntö merkitsee sitä, että yhä useampi näistä elämäntarinoista kärsi voikin johtaa työhön paluuseen tai Valtio- kuntoutumiseen. ja kuntatalouden Osa uuden kestävyysvaje työurasopimuksen onkin sitten keinoista kinkkisempi liittyy juttu. eläkkeiden Siinä avainasemassa kehittämiseen on työllisyysaste, sekä yhteistyöhön jonka mukaan työpaikoilla. määräytyy, Myös paljonko nuorten meillä työelämään on veronmaksajia pääsyn helpottami- ja paljonko saamisehtoihin ja osa työterveyshuollon seen tai masennusperusteisen työkyvyttömyyden etuisuuksien saajia. vähentämiseen Jos työllisyys on saataisiin kiinnitetty hilattua huomiota. yli 75 prosenttiin nykyisestä askelta 69:stä, ennen paljon kuin puhuttu linjaukset kestävyysvaje on toteutettu. poistuisi Vain lähes toteutetut kokonaan. muu- Nyt tarvitaan monta käytännön tokset, ne jotka siirtyvät sopimuspaperista Työllisyys työpaikoille on taikasana ja elävään myös työurakeskustelussa. työelämään, voivat muuttaa Tällä hetkellä jotain. Senkin jälkeen kun muutokset töissä vietetty on saatu aika toimimaan, on keskimäärin tarvitaan 34 vielä vuotta aikaa ihmisen ennen elämästä, kuin vaikutukset alkavat näkyä. kun sen tulisi olla noin kolme vuotta pidempi. Jos ei ole töitä, Yksi keskustelunaihe onkin ollut on työuraakin se, miten nämä hankala keinot pidentää. vaikuttavat työuriin tai kestävyysvajeeseen. Yksimielisyys mittaamisesta Tällä on hetkellä suurempi, käydään kun puhutaan kiivaita neuvotteluja ns. kovista siitä, keinoista kuinka ja hiukan hakusessa, kun puhutaan työuria ns. pehmeistä saataisiin keinoista. pidemmiksi. Miksi Työttömyyden edes käytämme lisäksi tässä niitä yhteydessä sanaa pehmeä? Eikö se lyhentävät kuulosta jotenkin työkyvyttömyys, kiltiltä, voimattomalta, pitkäksi venyvät epämääräiseltä, jopa tehottomalta. Kuin sanavalinta opinnot ja varhainen jo itsessään eläköityminen. kertoisi, Neuvotteluissa ettemme oikein yritetään usko tähän. sopia toimista, joilla näihin voitaisiin vaikuttaa. Tapetilla on Minun mielestäni oikeampi sanapari olisi pakottavat keinot ja vaikuttavat keinot. myös eläkemaksujen nosto ja eläkkeen alaikäraja tai Kovat keinot ovat kaikki pakottavia. Kun varhennettu vanhuuseläke poistetaan, ei sille sen sitominen eliniän pitenemiseen. Tuloksia syntyy enää sitten voi jäädä. Vaikuttavat keinot taas pyrkivät puuttumaan siihen tapahtumaketjuun, jonka seurauksena syntyy työkyvyttömyyttä, tai muuttamaan sitä arviota, varmasti mutta hankalaksi käyneeseen ikärajakeskusteluun tuskin löytyy nopeita ratkaisuja. jonka ihminen itse tekee halustaan Samaan jatkaa työelämässä. aikaan kun Vaikuttaminen päättäjät pohtivat perustuu työuraongelmia usein valinnanvapauteen, ja vaikutus näkyy ylätasolla, sitten valinnoissa, ovat suomalaisten käyttäytymisessä. asenteet töissä Vaikuttaminen voi olla tehokasta tai tehotonta, jatkamiseen ja parantuneet. sitä on vaikea Vuodenvaihteessa ennustaa ja mitata tekemämme etukäteen, mutta pehmeää se ei ole. Jos minun tutkimuksen pitää hypätä mukaan ojan eläkkeelle yli, pakottava jää paitsi keino hyväkuntoisia, joka lyö myös lautasille. työhaluisia Vaikuttava ihmisiä. keino Suurin voisi osa olla vastikään pieni voisi olla takana palava tulipalo tai joku, kiertotie, joku joka kannustaa hyppäämään vanhuuseläkkeelle tai laittaa jääneistä vaikka wolisi poikkipuun valmiita sillaksi. jatkamaan Hyppy on silti yhtä pitkä, ja ehkä työskentelyä se sitten paremmin ja lähes puolet onnistuu! tuntee, että olisi vielä hyvin jaksanut työelämässä. Iäkkäiden työkyky onkin parantunut selvästi viime vuosikymmeninä ja eläkkeellekin Sini Kivihuhta johtaja, eläkevakuutukset jäädään varsin hyväkuntoisena. Kyselyyn vastanneet tuoreet eläkeläiset tiesivät myös, mitkä olisi paras keino pidentää työuria niiden lopusta: työelämää pitäisi muokata ikääntyneille sopivammaksi. Eläkkeen Hyvinvointia myönteisistä alaikärajan nosto saanut ja juuri miellyttävistä kannatusta. Monet eläkkeelle tunteista jääneet olisivat kuitenkin voineet jatkaa työelämässä, jos työajat Nuoruus Terveydelle ja hyvinvoinnille loppuu 39-vuotiaana ei olisivat ole hyväksi, mukavammat, jos ihmistä olisi vuosikymmen löytynyt terveydentilaan toisensa sopiva työ tai iän jälkeen harmittaa asia jos toinenkin. tuomaa Vitutukseen kokemusta voi arvostettaisiin kuolla! Suomessa työpaikalla. ollaan yhä kiinnostuneempia EU:n Eurobarometri-kyselyn positiivisesta mukaan psykologiasta Pelkkä suomalainen eläkeiän ja ajattelutavan nostaminen arvioi jaksavansa muutoksesta, ei siis riitä, työskennellä on nykyisessä havaittu, että työssään myönteisellä keskimäärin elämänasenteella 62,5-vuotiaaksi. ja miellyttävillä Yrittäjät jaksaisivat tunteilla 63,4 jos työpaikkojen olosuhteet ajavat sillä on vuoden vaikutusta ikään hyvinvointiin asti. Työntekijöistä ja terveyteen. 35 prosenttia Duodecimin ja yrittäjistä Terveyskirjaston puolet haluaisi sivuilla on työskennellä listattu onnellisten vielä eläkeiän ihmisten jälkeen. yhteisiä piirteitä esimerkiksi seuraavasti: He Suomalaisista käyttävät paljon 32 prosenttia aikaa perheen on vahvasti ja ystävien tai jossain kanssa. määrin sitä mieltä, että eläkeikää He osaavat pitää ilmaista nostaa kiitollisuutta vuoteen 2030 kaikesta, mennessä. mitä Enemmistö heillä on. eli 66 prosenttia taas He uskoo, ovat usein että eläkeikää ensimmäisinä ei tarvitse auttamassa nostaa työtovereita seuraavan 20 ja ohikulkijoita. vuoden aikana. He Suomalaisten ovat optimistisia mielestä tulevaisuuden ihminen tulee suhteen. vanhaksi keskimäärin 65-vuotiaana, He muissa osaavat EU-maissa nauttia elämän 64-vuotiaana. nautinnoista Meillä ja elää ihminen nykyhetkessä. lakkaa olemasta nuori 39-vuotiaana Liikunta on ja heille muissa viikoittainen EU-maissa tai 42-vuotiaana. jopa päivittäinen tapa. He ovat syvästi sitoutuneita elinikäisiin päämääriin.
5 Debatti Teksti: Sari Okko Kuvat: Laura Nissinen TYÖELÄKEKUNTOUTUS KANNATTAA AINA Nyt puhuttaa työeläkekuntoutus. Toimiiko se? Milloin se on onnistunutta? Missä ovat haasteet? Miten sitä pitäisi kehittää? Työeläkekuntoutuksesta keskustelemassa: Raija Gould Eläketurvakeskuksesta, Katja Noponen Katja Noponen Oy:stä ja Tuire Hakonen Ilmarisesta. 5
6 Debatti Työeläkekuntoutuksen toimivuutta pohtivat toimitusjohtaja Katja Noponen työelämävalmennuspalveluja eläkeyhtiöille ja suuryrityksille tuottavasta Katja Noponen Oy:stä, erikoistutkija Raija Gould Eläketurvakeskuksesta sekä työkyvyn arviointi- ja kuntoutusosaston osastopäällikkö Tuire Hakonen Ilmarisesta. Keskustelua veti Ilmarisen viestintäpäällikkö Vappu Aura. Milloin kuntoutus on onnistunutta? Raija Gould: Hyvän työeläkekuntoutuksen ansiosta ihminen palaa työhön. Valtaosa kuntoutuksesta onkin tutkimustiedon mukaan onnistunutta: yli 60 prosenttia työelämässä olleista kuntoutujista oli 4 5 vuotta kestäneen seurantajakson jälkeen töissä. Jo työkyvyttömyyseläkkeellä olleistakin vastaava luku oli yli 40 prosenttia. Tämä on hyvä tulos. Katja Noponen: Eläkeyhtiöiden kanssa saavuttamiemme tulosten perusteella yli 75 prosenttia kuntoutujista palaa takaisin työelämään esimerkiksi uudelleenkoulutuksen kautta. Tuire Hakonen: Onnistumiseksi on luettava myös se, jos kuntoutuja vaikkapa uudelleenkoulutuksen ansiosta saa hyvät valmiudet työnhakuun. Työhön pääsemistä tuemme kannustamalla ja tukemalla rahallisesti uudelleenkoulutuksessa olevia esimerkiksi kesätyön tekemiseen tai lyhyellä työhönvalmennusjaksolla opintojen päätyttyä. Mitä onnistunut kuntoutus edellyttää? Noponen: Aika usein törmäämme siihen viestiin, ettei työn hakeminen ole eläkeyhtiön päätehtävä, vaan kuntouttaminen. Pyrimmekin tekemään aina yhteistyötä esimerkiksi alueellisen TE-toimiston kanssa ja saamaan kuntoutujille valmiuksia erilaisten koulutusten tai työvalmennusten kautta. Gould: Eri tahojen yhteistyön kautta syntyy paras lopputulos. Olisi tärkeää, että erityisesti työllistymisen tukia osattaisiin käyttää nykyistä paremmin. Tutkimustulosten mukaan kuntoutus onnistui parhaiten, jos se alkoi kuntoutujan mielestä sopivaan aikaan ja sisälsi sekä riittävästi tukea että kuntoutujan omia vaikutusmahdollisuuksia. Hakonen: Yhteistyö koko toimijaverkoston kanssa on keskeistä. Työkokeilua tuetaan ja kokeillaan silloin, kun mietitään uutta työnkuvaa. Työkokeilua voidaan tarvita myös tilanteissa, jossa kuntoutujalla on jo sopivaa koulutusta ja työkokemusta, mutta tarvitaan apua työn syrjään pääsemiseksi. Noponen: On äärimmäisen tärkeää, että yhteistyö palveluntilaajan kanssa toimii saumattomasti. Onnistuneimmat tilanteet arjessa syntyvät, kun tiedämme, mitä toinen osapuoli haluaa. Toimimme ratkaisukeskeisesti ja pyrimme mielellämme ylittämään tavoitteen. Kun meiltä on tilattu vaikkapa työkokeilu, toivomme sen johtavan oppisopimuspaikkaan! Asiakkaamme työllistyvät pitkälti paikallisten yhteistyöyritystemme kautta. Työpaikoilla tarvittaisiin enemmän kuntoutukseen perehtynyttä väkeä. Raija Gould Kannattaako kuntouttaa työttömäksi? Gould: Kuntoutus on hyvä asia myös niille henkilöille, jotka eivät työllisty. En näe kuntoutusta huonona asiana oikeastaan missään tilanteessa. Vaikka tähtäimenä on työllistyminen, matkaan voi tulla mutkia tai viiveitä. Hakonen: Eri toimijoiden yhteistyö, joustavat siirtymät ja erilaisten tukimuotojen käyttäminen ovat avainasemassa. Työpaikkaa ei voi ostaa, mutta työkokeilun tukemisesta ja siirtymisistä esimerkiksi työhallinnon avustuksella työpaikan metsästämiseen on hyviä kokemuksia. 6
7 Enemmän kuntoutusta vähemmän työkyvyttömyyseläkkeitä Työeläkekuntoutus 2010 siirtyi noin ihmistä. Mitä työeläkekuntoutus on? resurssiselvityksiä, työkokeilua, työvalmennusta, koulutusta, apuvälineitä ja elinkeinotukea. tai yrittäjän työkykyä. korotettuna. Lisäksi korvataan kuntoutuksesta aiheutuvia välttämättömiä opiskelu- ja matkakustannuksia. Kuntoutuksen onnistumisen mahdollisuudet ovat parhaat, kun työsuhde on voimassa. Tuire Hakonen Gould: Työeläkekuntoutuksen läpi käyneissä työttömyys on yleisempää kuin vastaavan ikäisessä väestössä keskimäärin. Olisi hienoa, että kuntoutuksen avulla mahdolliset työllistymisen rajoitteet voitaisiin ylittää. Hakonen: Viime vuonna päättyneiden kuntoutusohjelmien jälkeen noin yhdeksän prosenttia henkilöistä oli työttöminä. Kun työsuhde on voimassa, onnistumisen mahdollisuudet ovat tulosten perusteella parhaat. Kuinka vanhoja kannattaa kuntouttaa ja miten? Noponen: Noin 55 vuotta on meillä aika tyypillinen yläikäraja. Tänä päivänä asiakkaiksemme tosin tulee entistä nuorempia yhä enemmän. Monille asiakkaillemme kynnys koulunpenkille lähtemisestä voi olla aika korkea, mutta oppisopimuskoulutus on kiinnostava, turvallinen ja koko ajan kasvava vaihtoehto. Gould: Pitkä koulutus ei työuran loppupäässä ole ehkä taloudellisesti kannattavaa, mutta ei kuntoutujaakaan välttämättä siinä vaiheessa kiinnosta koulutus. Kevyempiä ja lyhyempiä toimenpiteitä kannattaa hyödyntää niin kauan kuin työuraa riittää. Tutkimuksen mukaan koulutus kuntoutuksena on nuorten juttu eikä sitä vanhimmissa ikäryhmissä juuri käytetä. Noponen: Olemme kehittäneet Ilmarisen kanssa mallin, jossa henkilö on oppilaitoksen kirjoilla, mutta työskentelee yrityksessä työharjoittelumaisesti esimerkiksi tekemässä näyttötutkintoa. Usein hän työskentelee eläköityvän henkilön rinnalla, jolloin hiljainen tieto saadaan siirrettyä konkarilta jatkajalle. Kyse on ikään kuin vanhan ajan mestari-kisälli-mallista. 7
8 Debatti Hakonen: On esimerkkejä myös tilanteista, joissa yli 60-vuotiaalle on myönnetty työkokeilu, vaikka hän ehtisi työskennellä vain reilun vuoden ennen vanhuuseläkkeelle siirtymistä. Ilman työkokeilun mahdollisuutta henkilö olisi todennäköisesti hakenut työkyvyttömyyseläkettä. On kuitenkin totta, että mitä lähemmäs vanhuuseläkeikää tullaan, sitä tarkemmin kuntoutuspäätöksissä harkitaan olemassa olevaa työaikaa suhteessa kuntoutuksen kuluihin. Milloin kuntoutus epäonnistuu? Noponen: Tyypillisin epäonnistumisen tilanne on se, kun kuntoutuksen aloittaminen syystä tai toisesta pitkittyy ja kuntoutuja on jo niin kipeä, ettei hän enää pärjää, vaikka kokeiltaisiin erilaisia työtehtäviä. Joskus voi olla kyse myös siitä, että ihminen on jo niin eläkeorientoitunut, ettei häntä enää kiinnosta työhön siirtyminen, vaikka työkykyä olisi jäljellä. Hakonen: Moni kuntoutuja on valmis alkuvaiheen kartoitukseen. Kun sitten tulee tosi kyseeseen, motivaatiota ei ehkä löydykään. Terveydentilan muutokset vaikuttavat ratkaisevasti motivaatioon, samoin kuin työllistymismahdollisuudet. Ratkaisevaa on myös se, onko taustalla työpaikka, johon olisi turvallista ja helpompaa palata kuin lähteä etsimään uutta. Gould: Tutkimustiedon mukaan työeläkekuntoutus näyttää olevan hyvällä tolalla, koska erittäin motivoituneiden määrä on suuri. Keskeytyneitä ja rauenneita kuntoutustapauksia on kuitenkin melko paljon. Työttömyystaustaisten huomioiminen kuntoutuksessa on yksi suurimmista haasteista. Hakonen: Mielenterveyskuntoutujien kohdalla oikea ajoitus on erittäin tärkeää. Työkokeiluissa voidaan onneksi säätää työaikaa, aloittaa varovaisemmin, onnistua ja rohkaistua. Noponen: Mielenterveyskuntoutujista aika harva haluaa palata entiseen työhönsä, vaikka siihen ei periaatteessa olisi esteitä. Työllä voi olla erittäin terapeuttinen vaikutus toipumisen kannalta, kunhan löydetään työ, josta löytyy imua. Ovatko yrittäjät ja pienet yritykset tasa-arvoisessa asemassa suurten kanssa? Noponen: Harvoilla pienillä yrityksillä on kovin kattavaa työterveyshuoltoa. Kun ihminen pitäisi saada mahdollisimman varhaisessa vaiheessa kuntoutukseen, on selvää, että pienillä työnantajilla töissä olevat ihmiset ovat erilaisessa asemassa kuin suurissa yhtiöissä. Hakonen: Voi olla, ettei pienissä yrityksissä ole juurikaan kokemusta esimerkiksi työhön paluun malleista, koska näihin tilanteisiin törmätään paljon harvemmin kuin suurissa yrityksissä. Hakijoissa yrittäjät ovat selvästi vähemmistönä, mutta työnantajan koko ei vaikuta kuntoutuksen myöntämisen kriteereihin. Yrittäjillä on huoli oman yrityksen ja sen työntekijöiden kohtalosta, mutta hyviä esimerkkejä on siitäkin, kuinka yrittäjän työnkuvaa on onnistuneesti pystytty muuttamaan toisentyyppiseksi terveydellisistä syistä. Gould: Ongelma ei aina olekaan siinä, myönnetäänkö vai eikö myönnetä, vaan siinä, haetaanko vai eikö haeta. Kuntoutuksessa Raija Gould, Katja Noponen ja Tuire Hakonen korostavat eri toimijoiden välistä yhteistyötä onnistuneen kuntoutuksen tekijänä. 8
9 Monille kynnys lähteä koulunpenkille on korkea, mutta oppisopimus on kiinnostava ja turvallinen vaihtoehto. Katja Noponen Hakonen: Hajautettu kuntoutusjärjestelmä varmasti osaltaan hankaloittaa tiedon saamista ja kokonaiskuvan hahmottamista. Neuvontaa ja tiedotusta ei voi koskaan olla liikaa. Noponen: Etenkin mielenterveyskuntoutujilla on monesti kyse siitä, ettei jakseta hakea apua, kun elämä on muutoinkin sekaisin. Usein haemme tukihenkilöä ja rahoitusta, jotta saadaan vaikkapa perheen perusasiat rullaamaan, ruokaa pöytään ja laskut maksettua. Nämä asiat ovat oleellisia asioita myös tulevan työnhaun kannalta. Gould: Osa kuntoutujista haluaisi toisen tyyppistä koulutusta kuin mitä tarjotaan. On esitetty, että toivottua koulutusta voitaisiin tukea osittain, vaikka eläkeyhtiö ei pitäisikään koulutusalaa parhaana vaihtoehtona. Miten kuntoutus saadaan alkamaan oikea-aikaisesti? Gould: Kuntoutuksen käynnistämisessä pallo on aika pitkälti työpaikoilla, työterveyshuollossa, työyhteisöllä ja työntekijällä itsellään. Työeläkelaitos voi vaikuttaa varhaiseen puuttumiseen esimerkiksi tiedottamalla. Varhainen puuttuminen pitäisi saada toimimaan myös silloin, kun henkilö on työtön, mutta silloin se on vielä vaikeampaa. pitäisi oikeastaan olla sellainen sisäänheittäjän ammatti. Alkuja loppupää ovat ne kriittiset pisteet, joissa tukea tarvitaan eniten. Noponen: On myös niin päin, että aika monet kuntoutusasiakkaistamme lähtevät yrittäjiksi. Yrittäjyys on oivallinen polku monelle, koska silloin pystytään räätälöimään työnkuvaa omaan terveydentilaan ja elämäntilanteeseen sopivaksi. Miten kuntoutuksen saatavuudesta ollaan tietoisia? Hakonen: Keskeinen kehittämisen kohde on se, miten tietoa mahdollisuuksista voidaan jakaa entistä paremmin. Miten me kerromme esimerkiksi onnistumisista ja käytännön keinoista ja tilanteista? Työeläkelaitoksilla on tiedotuksessa oma tärkeä roolinsa. Gould: Tutkituista moni olisi kaivannut enemmän tietoa kuntoutumisen mahdollisuuksista jo aikaisemmin. Tietoa ei välttämättä löydy työpaikalta tai työterveyshuollosta tai sitä ei osata edes kysyä. Työpaikoilla tarvittaisiin enemmän etenkin kuntoutukseen perehtynyttä väkeä. Noponen: Viime vuosina on näkynyt, että suuret yritykset ostavat palvelua jo ennen kuin eläkeyhtiöt tulevat kuvaan mukaan. Kun meillä on ennakoiden tehty valmis suunnitelma henkilön kuntoutuksesta, eläkeyhtiö ei ole kertaakaan kieltäytynyt lähtemästä mukaan. Hakonen: Lähiesimiehellä voi olla arjessa vaikuttavampi rooli kuin työterveyshuollolla hiljaisten signaalien huomaamisessa. Esimerkiksi kehityskeskusteluissa esimies saattaa huomata, että työntekijältä on tullut viestejä jo jonkin aikaa työskentelyn vaikeuksista tai suoritustasossa on tapahtunut laskua. Kun näitä osattaisiin hyödyntää yhdessä työterveyshuollon kanssa, tilanteisiin voitaisiin puuttua mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Gould: Mielenterveyspuolella kuntoutujia on selvästi vähemmän kuin työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyviä. Nuorissa tuki- ja liikuntaelinsairaissa kuntoutujia taas on enemmän kuin eläkkeelle siirtyviä. Hakonen: Ylipäätään työeläkekuntoutuksen kannalta olisi tärkeää, että kuntoutujia olisi nykyistä enemmän. Liian moni jää vielä ulkopuolelle. Gould: Yksi ennaltaehkäisevä tekijä on se, että työsuhteet saataisiin pysymään voimassa. On tärkeää, että kuntoutujalla olisi paikka, johon palata kuntoutuksen jälkeen. 9
10 Työhyvinvointi Teksti: Sari Okko Kuvat: Hannu Jukola Hömppää, hikeä ja huumoria Bitwisessä nautitaan säännöllisesti yhteisistä yritysmummon tarjoilemista aamiaisista, jolloin koko työyhteisö voi rauhassa vaihtaa kuulumisia. Tässä yrityksessä ei ole organisaatiota, vuosibudjettia eikä työaikoja. Yritysmummo sen sijaan löytyy, ja pomon käyntikortissa lukee tittelin paikalla A bit wiser. Nyt ollaan Suomen parhaassa työpaikassa. Bitwise Oy:ssä työpäivä alkaa siitä, että jalat voi pyyhkiä vaikka pomon naamaan. Lattialla kun komeilee yrityksen johtajan Tomi Mikkosen valokuvasta ja presidentti Urho Kekkosen muotokuvasta sommiteltu kuramatto. Mikkosta kutsutaan yrityksessä tätä nykyä Kekkoseksi. Kaikki lähti yhdestä hassusta kuvasta, jonka pojat sitten keksivät yhdistää Kekkosen vartaloon. Näin homma lähti elämään ihan omaa elämäänsä, niin kuin moni muukin asia meillä, Mikkonen hymyilee. Hulluna bitteihin Tamperelainen ohjelmistotalo sai alkunsa 2003, kun Mikkonen istui Heikki Mä- A bit wiser Tomi Mikkonen antaa työntekijöiden toteuttaa itseään. 10
11 enpään kanssa mökkilaiturilla. Entinen työpaikka oli myyty, ja jotain mielekästä päivätyötä oli määrä keksiä. Jotain sellaista, joka voittaa kotiolot. Miehet lähtivät ideoimaan ideaalisesti toimivaa ohjelmistoyritystä. Kantavaksi teemaksi jalostui ajatus siitä, että töissä pitää olla kivaa, koska siellä vietetään valtaosa hereillä oloajasta. Kun töissä viihtyy ja kotona on hyvä sänky, elämä on mallillaan. Yrityksen nimikin syntyi helposti. Siinä tiivistyy toiminta-ajatus bittimaailman osaamisesta. Bittimaailmaa eli ykkösiä ja nollia sekä mustaa ja valkoista symboloi myös yrityksen logo. Logoon mustavalkoisuus sitten loppuukin. Bitwisessä on harvinaisen värikästä, katsottiinpa sitä yrityskulttuurin tai toimitilojen näkökulmasta. Ja nyt puhutaan paljon muustakin kuin Mikkosen- Kekkosen kuvasta seinällä tai lattialla. Kakkosesta ykköseksi Yhdeksässä vuodessa on tapahtunut paljon. Mikkosta naurattaa erilaisista tempauksista otettuja kuvia katsoessaan. Ei ihme, että meidät tunnetaan Tampereella hömppäfirmana. Vakavissaan Bitwise osallistui vuonna 2010 Great Place to Work -tutkimukseen nähdäkseen, miten valtavirrasta poikkeavalla yrityskulttuurilla pärjäisi. Hyvin pärjäsi, sillä yritys pomppasi heti kakkospallille. Viilasimme pieniä asioita, ja tänä vuonna tuli voitto. Bitwise on tutkitusti Suomen paras työpaikka 2012 pienten organisaatioiden sarjassa. Siinä välissä, vuonna 2011, Bitwise sai Tampereen kauppakamarin Vuoden Työnantaja -kisassa kunniamaininnan sekä Kauppalehden Menestyjäyritys -tittelin. Käynnistyi kakkosesta tuli ykkönen -teeman viljely. Erilainen softatalo Mikä tekee yrityksestä erilaisen softatalon, kuten Bitwisen slogan lupaa? Organisaatiomme on kummallinen, sillä meillä ei ole organisaatiota, Mikkonen aloittaa. Bitwise on haluttu työpaikka. Tänä päivänä yrityksessä työskentelee 40 huippuosaajaa. Suomen parhaat työpaikat -tutkimus Vuosittainen Suomen parhaat työpaikat -tutkimus on osa maailman suurinta ja arvostetuinta hyvien työpaikkojen tutkimusta. Great Place to Work Institute tutkii ja palkitsee johtavia työpaikkoja yli 45 maassa. Tutkimus perustuu yli 10 miljoonalta työntekijältä kerättyihin tietoihin. Suomen parhaat työpaikat tutkimukseen vastasi noin suomalaista työntekijää. Ilmarinen on tänä vuonna suurten yritysten sarjassa Suomen kolmanneksi paras työpaikka. Organisaatiota voisi kuvata sanalla jana. Meillä ei ole päälliköitä tai johtajia, vaan kaikki ovat samalla viivalla. Kaikkia koskevat samat oikeudet, edut ja velvoitteet. Muodostamme yhtenäisen suihkuseurapiirin. Yrityksessä ei myöskään tehdä vuosibudjettia. Jos olisin meedio, tietäisimme, mitä vuoden sisällä tapahtuu. Koska en ole, budjetin tekeminen on turhaa työtä ja ajanhukkaa. Yritys tarttuu mieluummin tilaisuuksiin. Jos eteen tulee hyvä juttu, teemme sen. Totta kai mietimme rahan käyttöä, mutta emme anna sen sitoa käsiämme. Osakeyhtiönä tavoitteenamme on luonnollisesti tehdä myös voittoa. Yrityksessä ei ole työaikoja, sillä ihmisten menemisiä ja tekemisiä ei haluta valvoa. Teot ja tulokset ratkaisevat. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että töitä tehtäisiin ympäri vuorokauden. Päinvastoin: ylitöitä ei tunneta. Kahdeksan tuntia päivässä riittää. Ojaa voi ehkä hyväkuntoinen kaivaa kymmenen tuntia putkeen, mutta tässä työssä aivot menevät maitohapoille, ja työ muuttuu tehottomaksi. Avain onneen Mikkosen mukaan homma toimii, koska talossa on oikeanlaisia ihmisiä oikeissa paikoissa. Erikoista on se, ettei talosta löydy yhtään hyvää työntekijää. Hyvä ei riitä. Meillä on vain erinomaisia ihmisiä, joilta löytyy sekä kykyä että halua. Kukaan ei voi osata kaikkea, mutta aina voi oppia uutta, jos löytyy motivaatiota. Avain onneen on rekrytointi. On löydettävä sopivimmat ihmiset, mikä ei välttämättä ole helppoa. Jos aiemmin avoimeksi julistettuun tehtävään tuli sata 11
12 Bitwisen yrityskulttuuri on niin poikamainen kuin vain olla voi. Tomi Mikkonen jonka työtehtäviin kuuluisi niin siivoamista, kukkien kastelua, kaupassa käyntiä, kahvin keittoa, leipomista kuin tarvittaessa jopa lasten hoitoa. Haku räjäytti pankin 330 hakemuksella. Mummoksi palkattiin Anitta Salminen, jonka työhakemuskin oli persoonallinen: keittiöpyyhe, johon oli kirjattu työkokemus ja lupaukset. Mummo on menestystarina. Saimme paljon enemmän kuin haimme. Työviihtyvyys on parantunut entisestään, Mikkonen vakuuttaa. Toukokuisen torstain bitwiser-aamiainen on juuri nautittu yrityksen värikkäässä oleskelutilassa. Otimme rohkean lähestymistavan ei niin maskuliiniseen pinkkiin, Mikkonen viittaa seinien ja kalusteiden väriin. Pinkistä on poikinut varsinainen Hello Kitty -buumi, joka näkyy mukeissa, lautasissa, matoissa ja sohvatyynyissä, jopa kahvinkeittimessä. Mikkosta hymyilyttää jälleen: Homma on karannut ihan käsistä. hakemusta, kymmenen hakijaa haastateltiin, mutta yhtään ei pakosti palkattu. Tänä päivänä Bitwisessä on 40 huippuosaajaa. Rekrytointi hoituu sosiaalisessa mediassa. Emme enää avaa työpaikkoja, vaan kun löydämme oikean ihmisen, keksimme hänelle tekemistä. Hakemuksia tulee ilmoittamattakin: meille halutaan töihin. Ihmisen pitää kuulua johonkin ja ihmisellä pitää olla koti. Bitwise on työkoti. Pojat ovat poikia Mikkosen mukaan Bitwisen miehinen yrityskulttuuri on niin poikamainen ja lapsellinen kuin vain olla voi. Softatalossa puuhaillaan kaikenlaista hauskaa yhdessä ja hankitaan kaikenlaisia leikkikaluja. Jekuttaminen ja hassuttelu ovat osa arkea. Bitwiserit pelaavat höntsylätkää ja salibandya, mopoilevat, ajavat rallia, paistavat vappumunkkeja ja valmistavat asiakkailleen lounaita. Välillä vedetään viisiottelua Ratinan kentällä, sukelletaan Thaimaassa tai patikoidaan Sveitsin Alpeilla. Toimitiloista löytyy niin biljardipöytää, pelikonsolia kuin lautapeliä. Kyse on asenteesta. Neljä päivää ulkomailla voi olla ihan samanhintainen Yritysmummo Anitta Salminen on lisännyt bitwiserien työtyytyväisyyttä entisestään. kuin ravintolailta Tampereella pitkän kaavan mukaan ruokineen, juomineen ja taksimaksuineen. Mummo tuli taloon Syyskuussa 2011 Bitwise ilmoitti etsivänsä pullantuoksuista yritysmummoa, Paras ja kaunein On vakavoitumisen paikka. Sirkushuvit muodostavat 10 prosenttia työhyvinvoinnista. Loput koostuu työn mielekkyydestä, työkavereista ja työympäristöstä. Luottamus ja läpinäkyvyys ovat tärkeitä asioita. On hyvä uskaltaa antaa ihmisten tehdä juttuja, Mikkonen muistuttaa. Olemme ammatillisessa mielessä yksi Suomen kovimmista softataloista. Työilmapiiriin panostetun hömppärahan arvoa ei viivan alle jäävillä luvuilla mitata, mutta se maksaa varmasti itsensä takaisin. Parasta palautetta ovat tyytyväiset asiakkaat. Kun iso laitevalmistaja kertoo, että yhteistyö on ensimmäinen onnistunut alihankinta heidän historiassaan, emme voi muuta kuin rakastaa niitä sanoja. Haastavat tehtävät ovat vaativiin ohjelmistoratkaisuihin erikoistuneen yrityksen arjen suola ja sokeri. Kaikenlaista softaa tehdään ympäri maailmaa koko ajan uutta kehittäen. Bitwisessä elää unelma maailman parhaasta työpaikasta. Haluamme olla paitsi paras, myös kaunein, A bit wiser tiivistää. 12
13 Työn iloa Ajatuksia suomalaisten työhyvinvoinnista Oikeat reitit takaisin työelämään Työelämä on kokenut suuria mullistuksia työssäolovuosinani. Taakse ovat jääneet niin 70-luvun lyijykynät kuin ruutuvihkotkin ja nykypäivänä tietotekniikka etenee hybervauhdilla. Samalla työelämän haasteet ovat koventuneet ja työntekijöiltä vaaditaan entistä enemmän tuloksellista toimintaa sekä loistavia yhteistyötaitoja. Emme kuitenkaan ole koneita, vaan herkkiä ihmisolentoja, joilta sairastumisen myötä työkyky ja työelämässä jatkaminen voivat vaarantua. Tällöin työeläkeyhtiön ammatilliseen kuntoutuksen palvelut ovat yksi vaihtoehto jatkaa työelämässä. Palkkatyö takaa meille jokaiselle paremman toimeentulon, kasvattaa eläketurvaa sekä antaa enemmän virikkeitä arkipäivään. Ilmariseen saapuu vuosittain noin kaksituhatta ammatillisen kuntoutuksen hakemusta ja hakemusmäärä on edelleenkin kasvussa. Työkyvyn menetys saattaa useimmat meistä hämmennyksen tilaan ja tuen tarve on melkoinen. Kuntoutusprosessissa kuntoutusasiantuntijan rooli on olla kuntoutujan apuna ja tukena. Usein pelkkä puhelinkeskustelu kuntoutujan kanssa auttaa luomaan hyvän ja luottavaisen asiakassuhteen ongelmallisissakin tilanteissa. Jos kuntoutuja on täysin umpisolmussa asioidensa suhteen, eikä suunnitelmaa työelämässä jatkamiseen omatoimisesti synny, löytyy apu siihenkin työeläkeyhtiöstä. Voimme tarvittaessa auttaa kuntoutujaa työhön paluusuunnitelman laatimisessa tekemällä toimeksiannon palvelutuottajalle, joka yhdessä kuntoutujan kanssa pyrkii löytämään oikeat reitit takaisin työelämään. Me Ilmarisessa haluamme olla kehittämässä tätäkin ammatillisen kuntoutuksen toteutukseen liittyvää toimintaa, jonka merkitys näyttää vuosi vuodelta kasvavan. Työnantajan rooli kuntoutusprosessin käynnistymisessä on muuttunut aktiivisempaan suuntaan etenkin suurissa yrityksissä. Toimiva työterveyshuolto havaitsee jo varhaisessa vaiheessa, milloin ammatillisen kuntoutuksen mahdollisuuksia kannattaa lähteä selvittämään. Joskus se, mitä pystymme työeläkekuntoutuksena tarjoamaan, ei vastaa odotuksia. Tämä asettaa omat haasteensa päivittäiseen toimintaamme. Olen työskennellyt kuntoutusasioiden parissa jo parikymmentä vuotta ja aina tämä mielenkiintoinen työ jaksaa minua innostaa. Jokainen kuntoutuja tuo työpäivään oman lisävärinsä. Pitkät, vuosiakin kestävät ammatinvaihtoon liittyvät prosessit tekevät meistä kuntoutujan kanssa hyviä tuttavia. Koulutuksen kestäessä yhdessä iloitaan onnistumisista ja harmien kohdatessa pyritään löytämään niihin sopiva ratkaisu. Onnistunut lopputulos, jonka tuloksena on työelämässä jatkaminen, lämmittää yhtä suuresti meitä molempia. On ollut ilo työskennellä tasa-arvoisessa työyhteisössä, johon tuntee kuuluvansa. Puramme työhön liittyvät asiat päivittäisellä porinatuokiolla kahvikupposen kera. Tuemme tiimissä toinen toistamme ja iloitsemme yhdessä hyvistä tuloksista. Voimavarat työelämässä jatkamiseen tulevat arjen pienistä asioista, toisten huomioimisesta ja tasapainoisista ihmissuhteista. Vaikka ikää kertyy ja polvet lonksuu, se ei ole minulta sammuttanut innostuksen paloa kuntoutusasioita kohtaan ainakaan vielä. Ella Rosenström kuntoutusasiantuntija 13
14 Työhyvinvointi Teksti: Sami Kelhä Kuvat: Mikko Käkelä Alkossa työhyvinvointi on kaikkien ilona Kaikki tuntevat Alkon, ja yhä useampi yhdistää yhtiön myös erinomaiseen palveluun. Asiantuntevaa palvelua saa Alkon noin 340 liikkeestä läpi koko Suomen. Hyvä ja tasalaatuinen palvelu lähtee hyvinvoivasta työyhteisöstä. Alkon noin työntekijästä yli 90 prosenttia työskentelee myymälöissä. Myymälöiden työntekijöistä taas suurin osa on osa-aikaisia, koska myynti keskittyy sesonkeihin ja loppuviikon ruuhkahuippuihin. Lisäksi työ on keskiraskasta ja asiakaspalvelutilanteet usein haastavia. Näihin työyhteisön ja työelämän haasteisiin Alko on vastannut panostamalla työhyvinvointiin ja sen keskeisten osa-alueiden kehittämiseen. Työhyvinvointi on hyvän työn perusta. Työhyvinvointi on kilpailutekijä palvelukulttuuriamme kehitettäessä ja esimerkiksi uusista työntekijöistä kilpailtaessa, sanoo henkilöstön kehittämispäällikkö Anu Henttonen. Työhyvinvoinnin edelleen kehittämiseksi on Alkossa käynnistetty monivuotinen työhyvinvointihanke Ilona. Hankkeessa kehitetään mm. esimiestyötä ja johtamista, osaamista, työympäristöä ja työyhteisöjä. Työhyvinvoinnin eri osa-alueita kehittämällä pyritään myös vähentämään sairauspoissaoloja ja tapaturmia. Ilona-hankkeen myötä Alkon koko työhyvinvoinnin kokonaisuus kuvattiin, - Mukavat työkaverit ovat olennainen osa hyvää työyhteisöä, sanoo Anu Henttonen keskustellessaan oheistuotepäällikkö Kristiina Lilienkampfin ja markkinoinnin suunnittelija Annakaisa Koskisen kanssa. 14
15 Kannustamme jokaista alkolaista ottamaan vastuuta omasta ja työtovereiden hyvinvoinnista. Anu Henttonen ja toimenpiteitä alettiin suunnitella kokonaisuuden eri osa-alueiden ympärille. Hanke jakautuu kolmeen alaprojektiin, jotka ovat työhyvinvoinnin johtaminen, ilmapiiri ja esimiestyö, ergonomia ja turvallisuus sekä terveys ja elämänhallinta. Ilona-hanke on yksi keino aikaansaada Alkosta Suomen paras työyhteisö. Hankkeessa on mukana eri yhteistyötahoja, kuten esimerkiksi työntekijäjärjestö, työterveyshuolto sekä Ilmarinen. Hankkeen tarkoituksena on auttaa alkolaisia pysymään työelämässä aiempaa pidempään tukemalla heidän henkistä ja fyysistä kuntoaan. Hanke alkoi vuoden 2011 syksyllä ja kestää suunnitelman mukaan vuoteen Kyseessä on siis varsin pitkäkestoinen ja laaja satsaus hyvinvointiin, sanoo Anu Henttonen. Hyvä johtaminen on työhyvinvoinnin perusta Ilona-hanke näkyy Alkon henkilöstölle tällä hetkellä etenkin työhyvinvoinnin johtaminen, ilmapiiri ja esimiestyö -kokonaisuuden kautta, koska siihen liittyvä valtakunnallinen valmennus on jo käynnistynyt. Tämän kokonaisuuden painopisteenä on nimenomaan työhyvinvoinnin johtaminen, jotta esimiehet saavat tarvittavat tiedot ja tuen oman työyhteisön hyvinvoinnista huolehtimiseen, mutta myöskään työyhteisönäkökulmaa ei unohdeta, Henttonen kertoo. Valmennuskokonaisuuden avaa esimiehelle suunnattu valmennuspäivä ennakkotehtävineen. Esimiesten valmennukseen kuuluu olennaisesti esimiesarviointi, jossa arvioidaan myös työhyvinvoinnin johtamiseen liittyviä osa-alueita. Esimiesten koulutuspäivän jälkeen valmennukseen pääsee koko työtiimi. Myös esimies osallistuu tiimivalmennukseen. Tiimivalmennuksessa keskitytään työntekijöiden erilaisten vahvuuksien löytämiseen ja hyödyntämiseen toimintatyylin arvioinnin avulla sekä osaamisen kartoittamiseen. Valmennuskokonaisuuteen kuuluu myös yhdessä ratkaistavia tehtäviä, joiden tarkoituksena on saattaa koulutus osaksi normaalia työntekoa myös valmennuksen jälkeisenä aikana. Tiimipäivän jälkeen esimiehille on vielä toinen oma valmennuspäivä. Toisessa valmennuspäivässä keskitytään muun muassa valmentavien keskustelujen käymiseen ja kiireen kesyttämiseen. Kiire on Alkossakin arkipäivää. Myymäläpäällikkömme voivat esimerkiksi kokea, etteivät kiireen keskellä ehdi tarpeeksi keskittyä esimiestyöhön myymälätyön ohella. Jokaisella on vastuu työhyvinvoinnista Alko on luonut myös oman varhaisen välittämisen toimintamallin yhteistyössä työterveyshuollon kanssa. Kaikki esimiehet on alkuvuodesta valmennettu mallin hyödyntämiseen. Mallin avulla varmistetaan, että työhyvinvointia uhkaaviin tekijöihin puututaan riittävän aikaisessa vaiheessa. Keskeinen osa mallia on esimiehen ja alaisen välisiin tavoite- ja kehityskeskusteluihin liitetty työhyvinvointikeskustelu. Välittäminen ei kuitenkaan ole vain esimiesten tehtävä, vaan me haluamme kannustaa jokaista alkolaista ottamaan vastuuta ja välittämään omasta ja työtovereiden hyvinvoinnista. Alkossa onkin jo vuosia panostettu palvelukulttuurin ja työyhteisön kehittämiseen. Aiemmissa esimiesvalmennuksissa olemme keskittyneet esimerkiksi valmentavaan johtamiseen ja palautteen antamiseen. Tavoitteena on, että tiimiläiset saavat esimieheltään ohjaavaa palautetta ja että myös esimies saa riittävästi palautetta omasta toiminnastaan. Asiakaspalvelutyössä tällainen keskinäinen sparraus on erittäin tärkeässä roolissa, Anu Henttonen sanoo. 15
16 Työhyvinvointi Työhyvinvoinnin strateginen johtaminen säästää rahaa Kuva: Esko Tuomisto Yritysten työhyvinvointityö on usein yksittäisiä ja irrallisia toimenpiteitä ilman, että työhyvinvointi on linkitetty osaksi yrityksen strategiaa ja prosesseja. Työhyvinvointia mitataan myös usein keinoin, jotka keskittyvät akuutteihin ongelmiin tai kertovat menneestä mutta eivät ennakoi tulevaa. Strateginen työhyvinvoinnin johtaminen tarkoittaa tavoitteellista työhyvinvointityötä ja työhyvinvoinnin linkittymistä osaksi organisaation strategiaa, visiota ja arvoja. Työhyvinvointia tulee johtaa osana yrityksen toimintaa aivan kuten muitakin liiketoiminnan osa-alueita. Strateginen työhyvinvoinnin johtaminen parantaa organisaation kykyä tehdä tulosta ja ennakoida yritykseen kohdistuvia muutospaineita. Työhyvinvoinnin johtamisella varmistetaan, että työn tekemisen edellytykset ovat kunnossa suhteessa liiketoiminnan tavoitteisiin, sanoo Ilmarisen työhyvinvointijohtaja Kati Huoponen. Työtyytyväisyyden nousu kääntää sairauspoissaolot laskuun Koko työhyvinvoinnin johtamismallin rakentamisen tärkein vaihe on määritteleminen. Se on hyvä aloittaa organisaation perustehtävästä ja liiketoiminnan kannalta tärkeistä tavoitteista. Määrittelyssä olennaisia kysymyksiä ovat ainakin seuraavat: Mitä työhyvinvointi meillä tarkoittaa? Miten työhyvinvonti näkyy ja mihin se vaikuttaa? Mitä osa-alueita siihen meillä kuuluu? Hyvin tehdyn määrittelyn perusteella on helpompi tehdä työhyvinvointisuunnitelma, johon kuuluvat tavoitteet, budjetti ja resurssit sekä mittarit ja seuranta. Suunnitelmaan perustuvien toimenpiteiden tulee olla myös ennakoivia vain pelkästään reagointiin tähtäävien toimenpiteiden ohella, Kati Huoponen sanoo. Ilmarisessa saadun kokemuksen mukaan yrityksen toiminnan mittareista värähtävät ensimmäisinä parempaan suuntaan työhyvinvointisuunnitelman käyttöönoton myötä työtyytyväisyysmittarit, minkä seurauksena myös sairauspoissaolot kääntyvät laskusuuntaan. Esimerkiksi 500 hengen yrityksessä yhden prosenttiyksikön lasku sairauspoissaoloissa vähentää kustannuksia euroa vuodessa. Samalla tietysti yrityksen tuottavuus paranee. Työtyytyväisyyden paraneminen 5 prosentilla taas vähentää yrityksessä tehtävää turhaa työtä arviolta 15 prosentilla. Työhyvinvointi on yhteistyötä Yrityksen työhyvinvoinnista vastaa viime kädessä aina ylin johto. Työhyvinvointityöhön on kuitenkin tärkeää saada mukaan ylimmän johdon lisäksi myös esimiehet ja koko henkilöstö. Kun henkilöstö otetaan mukaan alusta asti työhyvinvoinnin määrittelemiseen, suunnitteluun ja kehittämiseen, on heidän sitoutumisensa sovittuihin toimintatapoihin huomattavasti parempaa. Työhyvinvoinnin johtamisen tärkeyteen on nyt herätty erityisesti suurissa yrityksissä, joiden resurssit toisaalta mahdollistavat myös tavoitteellisen työhyvinvointityön. Mielestäni yrityksen, työterveyshuollon ja eläkeyhtiön välisessä yhteistyössä on kuitenkin edelleen parannettavaa. Tämä yhteistyö säästää hyvin toimiessaan huikeasti euroja ehkäistessään työkykyä uhkaavia tekijöitä, Huoponen arvioi. Hyvin toimiva yrityksen, työterveyshuollon ja eläkeyhtiön yhteistyö säästää euroja ehkäistessään työkyvyttömyyttä, arvioi Kati Huoponen. 16
17 Kolumni Elämä on juhla On kolmenlaisia ihmisiä, myönteisiä ja kielteisiä. Sen lisäksi on tietysti olemassa kolmas ryhmä: yleistäjät. Kuulun viimeiseen. Jokainen tuntee tyyppejä, jotka aina tavatessa valittavat jostakin. Heitä on kohdeltu väärin kotona ja työpaikalla. Naapuri on epäreilu, ja puoliso se vasta ärsyttävä onkin. Mainitsin kerran marisijaystävälleni, että kaikesta valittaminen ei välttämättä anna ihmisestä hyvää kuvaa esimerkiksi uutta työpaikkaa etsiessä. Hän oli samaa mieltä. Mutta lisäsi sitten, että valittaa itse vain silloin kun on oikeasti aihetta. Niin. Siltähän se kaikista marisijoista tuntuu. Kaikki ajattelevat mielestään positiivisesti. En ole pessimisti, olen realisti on latteus, joka kuulosta vitsiltä. Mutta kun sen sanojat ajattelevat todella niin. Oikeastihan kaikki ihmiset jopa marisijat ovat yltiöpositiivisia. Sigmund Freud oli väärässä lähes kaikessa, mutta yhteen hänen väitteeseensä uskon. Kukaan ihminen ei ymmärrä oikeasti kuolevansa. Totta kai ymmärrämme kuoleman teoreettisesti järjen tasolla. Mutta sisimmässämme ajatus on meille kuitenkin vieras. Optimismi on kirjoitettu geeneihimme. Esimerkiksi yrittäjät luulevat, etteivät tilastot koske heitä. Lähes jokaisen uuden ravintolan perustaminen on käytännössä tulonsiirto yrittäjältä asiakkaille. Sen verran huonosta bisneksestä on kysymys. Luin juuri tutkimuksesta, jonka mukaan 83 prosenttia ranskalaismiehistä on mielestään keskivertoa parempia rakastajia. En tunne ketään talonrakentajaa, jonka budjetti ei olisi ylittynyt reilusti. Jos haluamme kovasti jotain, aivomme alkavat heti yltiöoptimisteiksi. Empire State Building lienee maailman ainoita julkisia rakennuksia, jonka hinta on pysynyt sovitussa summassa. fakta, että syöpäänsä kuolleet optimistit, eivät ole koskaan kertomassa tarinaansa. Sitä paitsi tuollaisen väittäminen on loukkaus niitä kohtaan, jotka kuolivat. Taistelu syöpää vastaan on ärsyttävä kielikuva. Ei se mitään taistelua ole. Kyse on huonosta tuurista. Ajatus, että en juurikaan voi vaikuttaa perustemperamenttiini, on oikeastaan vapauttava. Kun tiedän, ettei minun tarvitse taistella positiivisuudella mitään vastaan, vaan voin olla oma itseni, pystyn hengittämään vapaammin. Kun tajuaa, että kaikki on vain sattumaa, eikä johdu kielteisestä ajattelusta tai muusta manaususkosta, voi ottaa rennosti. Sen jälkeen kaikki hyvä on vain plussaa. Elämä on juhla, joihin meidät on kutsuttu. Tuomas Enbuske Maailma on täynnä elämäkertoja ihmisistä, jotka raatoivat tiensä ryysyistä kohti menestystä sinnikkyydellä ja nokkeluudella. Ongelman ydin on vain se, että moni oli sinnikäs, nokkela ja älykäs, eikä koskaan menestynyt. Nämä tyypit eivät vain kirjoita menestyskirjoja. Samalla tavalla väite, että myönteinen asenne auttaisi syövästä paranemiseen, on täyttä hölynpölyä. Jokainen toki tuntee tällaisen ihmeparantujan. Empiriaa häiritsee vain se kiusallinen 17
18 Työ ja eläke Teksti: Eila Parkkonen Kuvat: Mikko Käkelä Ammattiin työssä oppien Eläkkeellä yli 60 vuotta se olisi hirveää! Mikko de Silva valmistuu kesällä oppisopimuskoulutuksessa merkonomiksi ja on kahden vuoden ajan perehtynyt työkalujen tukkumyyntiä ja markkinointia harjoittavan Toolnet Oy:n töihin. Ilmarinen on tukenut hänen koulutustaan ja perehdytystään työhön työeläkekuntoutuksena. Ensimmäisen kerran nyt 25-vuotiaan Mikko de Silvan operoitiin selkäydinkanavan ahtauman ja liikkuvien nikamien vuoksi vuonna Muutama viikko sitten seitsemännessä leikkauksessa uutta nikamaa vahvistettiin jälleen metallilla. Mikolle oli peruskoulun jälkeen ehtinyt kertyä työkokemusta kahdeksan vuoden ajan. Hän on kokeillut merkonomin opintoja aiemminkin, mutta ne jäivät kesken, kun hän sai vastuulleen tavaratalo Hong Kongissa vapaa-ajan ja kodinkoneosaston osastonhoitajan tehtävät ja työpäivät venyivät. Työn vaihtaminen terveyden vuoksi kevyempään tuli välttämättömäksi. Entisessä työssä oli myytävänä myös painavia tavaroita, joiden kantaminen oli hankalaa. Aktiivisena nuorena miehenä Mikko kyseli oppisopimuspaikkaa tutuksi tulleen Toolnet Oy:n myyntiedustajalta, joka kävi hänen työpaikallaan myymässä tavaraa, ja näin hän pääsi työhaastatte- Mikko de Silva oli aktiivinen työpaikan, oppisopimuskoulutuksen ja kuntoutuksen hakemisessa. Moni kuitenkin tarvitsee tukea ja apua kuntoutuksen järjestämisessä ja saa sitä Ilmarisesta. 18
19 Toimintamalli työkykyasioissa luun. Hän otti itse yhteyttä myös oppisopimuskeskukseen ja lähetti kuntoutushakemuksen Ilmariseen. Oppisopimuskoulutus tuntui paremmalta tavalta hankkia ammatti kuin lähteä takaisin kouluun. Mikko de Silva Kuntoutus käynnistyi kivuttomasti Näin yksinkertaisesti työeläkekuntoutus ei aina käynnisty. Päinvastoin, kun työkyvyn menetys uhkaa, ihminen tarvitsee paljon tukea ja neuvoja kuntoutuksen suunnittelussa ja työpaikan löytämisessä. Apua saakin Ilmarisen kuntoutusasiantuntijoilta. Miten olit niin valveutunut, että onnistuit itse hoitamaan helposti koko jutun? Minulla on täti Kevassa, jolta sain infoa ja neuvoja. Hän tiesi kertoa, mitä työeläkekuntoutus on, minkälaiset mahdollisuudet sitä on saada ja mitä korvauksia työeläkeyhtiö maksaa. Ilmarinen käsitteli hakemusta muutaman viikon ja sain päätöksen, että kuntoutus onnistuu, Mikko kertoo. Alkuun Mikon selkävaivojen selvittäminen ei meinannut onnistua, toisin kuin kuntoutuksen työeläkekuntoutuksen käynnistys. Tuntui hullulta, etten millään alussa päässyt magneettikuvaukseen julkiselle puolelle, sillä itse tunsin, että selässä on pahempi vika. Kuvaus oli kuulemma kallista. Maksoin itse magneettikuvat ja vein ne yksityislääkärille, joka kirjoitti lausunnon selän tilanteesta, ja niin pääsin leikkaukseen. Kun selässä todettiin paha rakennevika, kuvia on sen jälkeen otettu monia kymmeniä, eivätkä kulut tunnu missään, Mikko ihmettelee. Mikko halusi oppisopimuskoulutukseen, sillä se tuntui paremmalta tavalta hankkia ammatti kuin lähteä takaisin kouluun. Ammatin opiskelu työssä oli luontevaa, koska edellisessä työpaikassa olin pitkälti samanlaisten tuotteiden kanssa tekemisissä. Opinnot suoritetaan näyttötutkinnon perusteella. Teoriaopinnot olen suorittanut pääosin verkossa ja lisäksi lähipäivät Edupolissa Porvoossa. Lopuksi oppilaitos tutkii käytännössä työpaikalla, ovatko kaikki tutkinnon taidot hallussa. Oppisopimus on työnantajan ja työntekijän välinen määräaikainen työsuhde. Tämän vuoksi työnantaja maksaa koulutuksen ajalta palkkaa, ja Ilmarinen maksaa kuntoutusrahan suuruisen etuuden kuntoutuksen ajalta työnantajalle. Toolnet saa ammattitaitoisen työntekijän Toolnet Oy:n toimitusjohtaja Juha Vaajasen mukaan oppisopimuskoulutus sopi pienelle pippuriselle 10 hengen yritykselle hyvin. Tukkumyyntiä harjoittavan yrityksen tuotevalikoimaan kuuluu paljon teknisiä työkaluja. Yritys omistaa lisäksi sähköpuolen tukkuliikkeen sekä yrityksen Eestissä. Yritys elää tällä hetkellä kasvupaineessa. Lamasta puhutaan, mutta tuntuu, että meillä menee entistä paremmin. Kun ihmisten pitää katsoa, mitä ostaa, ihan kalleinta ei osteta. Me emme tarjoa kalleinta, emmekä halvinta vaan hyvää laatua siltä väliltä. Kun Mikko otti yhteyttä, hänen taustansa tiedettiin, ja hänet tunnettiin reippaana nuorena miehenä. Meillä työt ovat monipuolisia ja porukka pieni, joten työssä oppii automaattisesti. Kaikkien täytyy osata tehdä kaikkea. Työhön kuuluu kansainvälistä kauppaa, ostoja ja myyntiä, asiakaskontakteja, tarjousten ja myyntiesitteiden tekoa, käyttöohjeiden kääntämistä, pakkausten tekemistä ja toimistotöitä. Tänä päivänä on iso ongelma, että saa työntekijän, joka hallitsee koko työn. Kahden vuoden oppisopimuskoulutus on hyvä mahdollisuus harjoitella ja oppia työ. Koulussa saa istua monta vuotta, mutta näin työnantajan kautta työllistyy ja pääsee nopeammin hommiin. Juha Vaajanen pitää uskomattomana sitä, että työnantajia ei informoida enemmän työntekijän mahdollisuudesta oppisopimuskoulutukseen ja työeläkekuntoutukseen. Mikolla oli onnea, kun hän sai neuvoja ja apua. Kuinka moni samanlaisessa tilanteessa oleva kaveri osaa omatoimisesti lähteä selvittämään ja hakemaan työeläkekuntoutusta. Valoa tunnelin päässä Mikko de Silva työ pärjää selkänsä kanssa uudessa työssään ja on viihtynyt alusta alkaen. Jos joutuisin vielä kantamaan raskaita tavaroita en enää sellaiseen edes pystyisi olisin 25-vuotiaana eläkekamaa. Jos olisin joutunut eläkkeelle, se olisi ollut hirveätä. Minun pitäisi olla eläkkeellä yli 60 vuotta, Mikko kauhistelee. Työssä on mukavaa siksikin, että siinä pääsee matkustamaan. Mikon isänsä suku on alun perin Portugalista ja muuttanut aikoinaan Sri Lankaan. Sieltä hänen isänsä on vuosikymmeniä sitten mutkien kautta kotiutunut Suomeen. Perheen kotikieli on englanti ja kielitaito sieltä peräisin. 19
20 Työ ja eläke Teksti: Arja Alasentie Kuvat: Anssi Keränen Yksikin työkyvyttömyyseläke voi nostaa yrityksen maksuluokkaa Kun työntekijä joutuu jäämään työkyvyttömyyseläkkeelle, minkälainen kustannus siitä syntyy? Pysyvästä työkyvyttömyyseläkkeestä lasketaan eläkemeno, jolla eläkeyhtiö varautuu maksamaan eläkettä 63 vuoden ikään saakka. Työkyvyttömyyseläkkeestä syntyvään menoon vaikuttaa työntekijän ikä eli se, miten pitkään eläkettä maksetaan. Mitä nuorempi henkilö on ja mitä suurempi eläke on, sitä suurempi on eläkemeno. Se, miten työkyvyttömyyseläkkeestä laskettu eläkemeno vaikuttaa yrityksen työeläkemaksuun, riippuu yrityksen palkkasummasta. Kun yrityksen vuoden 2010 palkkasumma on alle euroa, työkyvyttömyyseläke ei suoranaisesti vaikuta yrityksen TyEL-maksuun. Toki jokainen ennenaikainen työkyvyttömyystapaus lisää eläkemenoja ja vaikuttaa maksutasoon yleisesti. Suuremmalla yrityksellä jokainen työkyvyttömyyseläke saattaa nostaa maksua. Työkyvyttömyyseläkkeestä syntyvän eläkemenon avulla yritykselle lasketaan vuosittain työkyvyttömyysriski, joka määrää yrityksen maksuluokan. Mitä korkeampi yrityksen maksuluokka on, sitä suurempi on maksu. Maksuluokkaan vaikuttavat pysyvät työkyvyttömyys- ja osatyökyvyttömyyseläkkeet. Sen sijaan maksuluokkaan ei vaikuta, jos työntekijä saa työkyvyttömyyseläkkeen määräaikaisena kuntoutustukena eikä hän jää pysyvästi työkyvyttömyyseläkkeelle. Yrityksen työkyvyttömyysmaksu määräytyy kokonaan sen oman maksuluokan perusteella, jos vuoden 2010 palkkasumma on euroa. Kun yrityksen palkkasumma vaihtelee euron välillä, osa maksusta määräytyy yrityksen oman maksuluokan ja osa perusluokan eli maksuluokka neljän mukaan. Perusluokan maksuprosentti vastaa keskimääräistä työkyvyttömyysmaksun tasoa. Pienemmillä, mutta maksuluokkien piiriin kuuluvilla yrityksillä, ei siis ole yhtä suurta merkitystä sillä, mihin maksuluokkaan se kuuluu. Maksuluokkien piiriin kuuluvassa yrityksessä yksi työkyvyttömyyseläke saattaa aiheuttaa suurenkin kustannuksen, tai lisäkustannusta ei tule lainkaan. Tämä riippuu siitä, nouseeko yrityksen maksuluokka työkyvyttömyyseläkkeen takia vai ei. Maksuluokkien väliset hyp- Arvio työkyvyttömyysmaksusta erikokoisissa yrityksissä 2012 Maksuluokka päykset ovat melko korkeat, joten vaikka jonakin vuonna työkyvyttömyyseläkkeitä myönnettäisiin enemmän kuin yrityksessä normaalisti, maksuluokka voi pysyä silti ennallaan. Samoin käy kun kehitys on myönteinen ja työkyvyttömyyseläkkeet vähenevät, maksuluokka ei välttämättä heti alene. Yrityksen maksuluokka lasketaan kahden vuoden työkyvyttömyysriskin keskiarvon mukaan. Jokainen työkyvyttömyyseläke vaikuttaa maksuluokkaan kahtena vuonna. Palkkasumma milj Työkyvyttömyysmaksu vuodessa Perusluokka Lisää tietoa suurten yritysten työkyvyttömyyseläkkeen kustannuksista saat Suuryrityksen TyEL-maksu -esitteestä _ Julkaisut. 20