⭐Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar
Download "Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar"
1 Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN vuodeksi 2010 ja taloussuunnitelma vuosiksi Kaupunginhallituksen ehdotus för år 2010 och ekonomiplan för åren Stadsstyrelsens förslag Kvsto - Stge2 3 SISÄLLYS INNEHÅLL 1 Sivu Sida Sivu Sida YLEISPERUSTELUT ALLMÄNNA MOTIVERINGAR PÄÄTÖSEHDOTUKSET FÖRSLAG TILL BESLUT TALOUSARVION SITOVUUS BUDGETENS BINDANDE VERKAN SOSIAALI- JA TERVEYSTOIMI SOCIAL- OCH HÄLSOVÅRDSVÄSENDET Sosiaalitoimi Socialväsendet Terveyskeskus Hälsovårdscentralen 197 Selityksiä Förklaringar 76 KÄYTTÖTALOUSOSA DRIFTSEKONOMIDELEN 1 KAUPUNGINJOHTAJAN TOIMIALA STADSDIREKTÖRSROTELN 1 01 Vaalit Val Kaupunginvaltuusto Stadsfullmäktige Tarkastuslautakunta ja -virasto Revisionsnämnden 84 och kontoret 1 04 Kaupunginhallitus Stadsstyrelsen Hallintokeskus Förvaltningscentralen Talous- ja suunnittelukeskus Ekonomi- och 93 planeringscentralen 1 14 Keskitetysti maksettavat menot Utgifter som 97 betalas centraliserat 1 27 Kunnallisverotus Kommunalbeskattning Helsingin seudun ympäristöpalvelut kuntayhtymän maksuosuudet, Khn käytettäväksi 1 39 Muu yleishallinto Övrig allmän förvaltning 102 Helsingin Energia Helsingfors Energi 109 Helsingin Satama Helsingfors Hamn 117 Helsingin kaupungin taloushallintopalvelu liikelaitos Affärsverket Helsingfors stads ekonomiförvaltningstjänst 2 RAKENNUS- JA YMPÄRISTÖTOIMI BYGGNADS- OCH MILJÖVÄSENDET Helsingin kaupungin tukkutori Helsingfors 130 stads partitorg 2 08 Hankintakeskus Anskaffningscentralen Yleisten töiden lautakunta ja rakennusvirasto 136 Nämnden för allmänna arbeten och byggnadskontoret 2 10 Rakentamispalvelu Byggtjänsten Pelastustoimi Räddningsväsendet Ympäristölautakunta Miljönämnden Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymän maksuosuudet, 161 Khn käytettäväksi Samkommunen Helsingforsregionens trafiks betalningsandelar, till Stns disposition HKL -liikelaitos Affärsverket HST 162 Helsingin kaupungin Palmia -liikelaitos Helsingfors 171 stads affärsverk Palmia MetropoliLab -liikelaitos Affärsverket MetropoliLab SIVISTYS- JA HENKILÖSTÖTOIMI BILDNINGS- OCH PERSONALVÄSENDET Opetusvirasto Utbildningsverket Metropolia Ammattikorkeakoulu Oy:n tukeminen, 238 Khn käytettäväksi Stöd till Metropolia Ammattikorkeakoulu Oy, till Stns disposition 4 11 Suomenkielinen työväenopisto Finska arbetarinstitutet Ruotsinkielinen työväenopisto Svenska arbetarinstitutet Kaupunginkirjasto Stadsbiblioteket Kaupungin taidemuseo Stadens konstmuseum Kulttuuritoimi Kulturväsendet Kaupunginmuseo Stadsmuseet Orkesteritoiminta Orkesterverksamhet Korkeasaaren eläintarha Högholmens djurgård Nuorisotoimi Ungdomsväsendet Liikuntatoimi Idrottsverksamhet Henkilöstökeskus Personalcentralen Työterveyskeskus Företagshälsovårdscentralen Tietokeskus Faktacentralen 312 Helsingin kaupungin henkilöstön kehittämispalvelut -liikelaitos Affärsverket Helsingfors stads personalutvecklingstjänster KAUPUNKISUUNNITTELU- JA KIINTEISTÖTOIMI STADSPLANERINGS- OCH FASTIGHETSVÄSENDET Kaupunkisuunnittelulautakunta ja -virasto 324 Stadsplaneringsnämnden och kontoret 5 21 Kiinteistölautakunta ja -virasto Fastighetsnämnden 329 och kontoret 5 22 Asuntotuotantotoimisto Bostadsproduktionsbyrån Rakennusvalvonta Byggnadstillsyn 347 TULOSLASKELMAOSA RESULTATRÄKNINGSDELEN Tuloslaskelma Resultaträkning 355 Virastojen ja laitosten sekä liikelaitosten yhdistetty tuloslaskelma Kombinerad resultaträkning för förvaltningarna och affärsverken 3564 2 SISÄLLYS INNEHÅLL Sivu Sida Sivu Sida 7 TULOSLASKELMAOSA RESULTATRÄKNINGSDELEN Toiminnan rahoitus Finansiering av verksamheten Rahoitus- ja sijoitustoiminta Finansierings- 359 och investeringsverksamhet 7 03 Rahastointi Fondering Poistoerot Avskrivningsdifferenser 364 INVESTOINTIOSA INVESTERINGSDELEN 8 INVESTOINTIOSA INVESTERINGSDELEN Kiinteä omaisuus Fast egendom Talonrakennus Husbyggnad Kadut, liikenneväylät ja radat Gator, trafikleder 373 och banor 8 05 Väestönsuojat Skyddsrum Puistorakentaminen Anläggande av parker Liikuntapaikat Idrottsplatser Korkeasaaren eläintarha Högholmens djurgård Irtaimen omaisuuden perushankinta Grundanskaffning 383 av lös egendom 8 18 Helsingin kaupungin tukkutori Helsingfors 385 stads partitorg 8 21 Kuntayhtymät Samkommuner Arvopaperit Värdepapper Muu pääomatalous Övrig kapitalhushållning 387 senluonteiset korvausmäärärahat Understöd och understödsmässiga ersättningsanslag, som skall anvisas ur understödsanslagen i 2010 års budget 2. Vuoden 2010 talousarvioon sisältyvien jäsenmaksujen erittely Specifikation av medlemsavgifterna i 2010 års budget 3. Konserniin kuuluvat yhtiöt ja säätiöt Bolag och stiftelser inom koncernen 4. Investointiohjelma vuosiksi Investeringsprogram för åren Talonrakennuksen ja väestönsuojien rakennusohjelma vuosiksi Byggnadsprogram för husbyggnad och skyddsrum för åren Vuokra- ja osakekohteet Hyresoch aktieobjekt Liikuntapaikkojen rakennusohjelma vuosiksi Program för anläggning av idrottsplatser för åren RAHOITUSOSA FINANSIERINGSDELEN Rahoituslaskelma Finansieringskalkyl 391 Virastojen ja laitosten sekä liikelaitosten yhdistetty rahoituslaskelma Kombinerad finansieringskalkyl för förvaltningarna och affärsverken RAHOITUSOSA FINANSIERINGSDELEN Pitkävaikutteinen rahoitus Långfristig finansiering 393 Rahastot 399 on liittyvät taulukot Tabeller till budgeten 1. Ottolainat Upptagna lån n liitteet Bilagor till budgeten 1. Vuoden 2010 talousarvioon sisältyvistä avustusmäärärahoista sidotut avustukset ja avustuk-5 TALOUSARVIO BUDGET TALOUSSUUNNITELMA EKONOMIPLAN6 7 5 YLEISPERUSTELUT ALLMÄNNA MOTIVERINGAR 1 JOHDANTO 1 INLEDNING Vuoden 2010 talousarvioehdotus perustuu lauta- ja johtokuntien tekemiin talousarvioehdotuksiin, joiden valmistelu pohjautui kaupunginhallituksen antamiin talousarvioehdotuksen ja taloussuunnitelmaehdotuksen laatimisohjeisiin. Laatimisohjeissa edellytettiin, että lauta- ja johtokunnat laativat talousarvioehdotuksen sopeuttamalla toiminnasta aiheutuvat menot ja investoinnit kestävän tulopohjan mukaiselle tasolle ohjeissa annetun raamin mukaisesti. Euromääräisenä lähtökohtana olivat hallintokuntien vuoden 2009 talousarvion määrärahat, joihin lisättiin nykyisen kunta-alan palkkaratkaisun aiheuttamat lisäkustannukset vuodelle Edellä mainitun lisäksi euromääräiseen raamiin sisällytettiin 50 milj. euron kokonaistoimintamenojen säästötavoite verrattuna vuoden 2009 talousarvion tasoon. Ohjeisiin sisältyi myös kaupunginhallituksen talousarvion valmistelutyötä ohjaavia kannanottoja. Förslaget till budget för år 2010 utgår från nämndernas och direktionernas budgetförslag, vilka baserar sig på stadsstyrelsens anvisningar om hur budgetförslaget och ekonomiplaneförslaget ska utarbetas. Enligt anvisningarna för budgetarbetet ska nämnderna och direktionerna utarbeta sina budgetförslag genom att anpassa utgifterna för verksamheten och investeringarna till en nivå som motsvarar en hållbar inkomstbas, inom den ram som ges i anvisningarna. Utgångspunkt för eurobeloppen är förvaltningarnas anslag i 2009 års budget, höjda med de kostnader som löneuppgörelsen för den kommunala sektorn medför år Utöver detta omfattar den i eurobelopp angivna ramen ett sparmål på 50 mn euro i de totala omkostnaderna jämfört med nivån i 2009 års budget. Anvisningarna innefattar också ställningstaganden från stadsstyrelsen som styr budgetberedningen.8 6 2 YLEINEN TALOUSTILANNE JA TOIMINTAYMPÄRIS- TÖ 2 DET ALLMÄNNA EKONOMISKA LÄGET OCH OM- VÄRLDEN 2.1 Yleinen talouskehitys 2.1 Den allmänna ekonomiska utvecklingen Yleistä talouskehitystä ja kuntatalouden tilannetta kuvaavat tarkastelut perustuvat valtion vuoden 2010 talousarvioesityksessä esitettyihin tietoihin. Maailmantalous ajautui syvään taantumaan syksyn 2008 rahoitusmarkkinakriisin seurauksena. Tapahtumat finanssisektorilla ovat merkittävästi voimistaneet talouden laskusuhdannetta. Vuoden 2009 alkupuolella reaalitaloudessa on nähty poikkeuksellisen heikkoja lukuja. Yritysten ja kotitalouksien odotukset maailmalla ovat kuitenkin jo muuttuneet myönteisemmiksi ja taloudessa on nähty pieniä toipumisen merkkejä. Tuotannon aleneminen on hidastunut vuoden alkupuolesta. Tällä hetkellä on kuitenkin vielä liian varhaista ennakoida taantuman olevan jo ohi. Lähivuosien kasvun odotetaan joka tapauksessa jäävän viime vuosia vaimeammaksi. Talouden elpymistä hidastaa se, että kriisi on osoittautunut yleismaailmalliseksi ja se on koskettanut voimakkaasti maailman kaikkia keskeisiä talousalueita. Globaalin taloustaantuman seurauksena talouden tervehdyttämistoimet ovat monessa maassa olleet poikkeuksellisen voimakkaita. Rahoitusjärjestelmän toimintaa on tuettu useilla tavoilla mm. julkisen vallan takauksilla. Lisäksi keskuspankkien rahapolitiikka on ollut elvyttävää. Myös julkista kulutusta on lisätty ja investointihankkeita aloitettu. Myös osakemarkkinat näyttävät merkkejä talouden virkoamisesta. Rahoitusmarkkinoiden tila on kuitenkin edelleen epätasapainoinen ja siellä on nähtävissä monia riskejä. Rahoituksen riskilisät ovat rahoitussektorin sisällä alentuneet, mutta ne ovat edelleen pitkän ajan tarkastelussa poikkeuksellisen korkealla tasolla. Tästä seuraa ongelmia pitkäaikaisen rahoituksen saatavuuteen. Myös pankkien taseiden tasapainottaminen etenkin Euroopassa sekä luottotappioiden kasvu voivat viedä rahoitusmarkkinoita kohti uutta kriisiä. Lisäksi työttömyyden kasvu ja siitä seuraava kuluttajien varovaisuus voi heikentää yksityisen kulutuksen kasvua arvioitua enemmän. Monet tahot ovat lähteneet ennusteissaan siitä, että maailmantalous tulee toipumaan taantumasta hitaasti. Suomen kansantaloudessa käänne parempaan on mahdollista vasta sen jälkeen, kun maailmantalous toipuu taantumasta. Suomessa vienti supistuu tänä vuonna ennusteiden mukaan viidenneksen. Maailmantalouden piristymisen myötä sen kuitenkin uskotaan kääntyvän niukkaan kasvuun ensi vuonna. Suomen kokonaistuotanto supistui alkuvuonna voimakkaasti erityisesti viennin heikkenemisen seurauksena. Ennusteiden mukaan taantuman pohja olisi kuitenkin saavutettu Suomessakin. Kokonaistuotannon arvioidaan vuonna 2009 supistuvan vuositasolla mitaten 6 % alkuvuoden jyrkän laskun seurauksena. Tuotannon kasvuksi vuonna 2010 ennakoidaan 0,3 %. Tämä kuitenkin edellyttää sitä, että talous Suomen tärkeimmissä vientimaissa kääntyy nousuun. Suhdanteiden ennakoidaan mm. Saksassa ja Ruotsissa kääntyvän paremmaksi loppuvuoden aikana. Venäjän talouden vähittäistä virkoamista tukee raakaaineiden hintojen normalisoituminen. Granskningen av den allmänna ekonomiska utvecklingen och kommunernas ekonomiska läge bygger på uppgifterna i statens budgetproposition Världsekonomin drevs in i en djup recession som en följd av krisen på finansmarknaden hösten Händelserna i finanssektorn har betydligt stärkt den ekonomiska lågkonjunkturen. I början av år 2009 har de realekonomiska siffrorna varit exceptionellt dåliga. Företagens och hushållens förväntningar i världen har dock redan blivit positivare och små tecken på en återhämtning har synts i ekonomin. Produktionsminskningen har avmattats under årets första hälft. Det är dock ännu för tidigt att säga att recessionen redan är över. Tillväxten väntas under de närmaste åren hur som helst bli svagare än under de senaste åren. Att den ekonomiska återhämtningen är långsam beror på att krisen har visat sig vara global och att den kraftigt har berört alla centrala ekonomiska områden i världen. Som en följd av den globala ekonomiska recessionen har de ekonomiska saneringsåtgärderna i många länder varit exceptionellt kraftiga. Finanssystemets verksamhet har på många sätt stötts bl.a. med hjälp av garantier från det allmänna. Centralbankernas finanspolitik har dessutom varit stimulerande. Också den offentliga konsumtionen har ökats och investeringsprojekt inletts. Också aktiemarknaden visar tecken på en ekonomisk uppgång. Läget på finansmarknaden är dock fortfarande obalanserat och många risker är uppenbara. Risktilläggen i finansieringen har sjunkit inom finansieringssektorn, men de är alltjämt exceptionellt höga då de granskas på lång sikt. Detta leder till problem i fråga om tillgången till långfristig finansiering. Också balanseringen av bankernas balansräkningar särskilt i Europa och de ökade kreditförlusterna kan leda till ett nytt krisläge på finansmarknaden. Dessutom kan den ökade arbetslösheten och den försiktighet som denna leder till hos konsumenterna försvaga den privata konsumtionen mer än beräknat. Många prognosställare utgår från att världsekonomin kommer att återhämta sig långsamt från recessionen. En vändning till det bättre i samhällsekonomin i Finland är möjlig först när världsekonomin återhämtar sig från recessionen. Prognoser ger vid handen att den finländska exporten minskar med en femtedel i år. I och med att världsekonomin förbättras är det dock troligt att exporten börjar tillta något nästa år. Totalproduktionen i Finland minskade kraftigt under början av året, i synnerhet som en följd av den försämrade exporten. Prognoserna tyder på att botten är nådd också i Finland. Totalproduktionen beräknas år 2009 minska med 6 % på årsnivå till följd av den branta nedgången i början av året. År 2010 beräknas produktionen öka med 0,3 %. Detta förutsätter dock att ekonomin i Finlands viktigaste exportländer börjar växa. Konjunkturerna förutspås vända mot det bättre i bl.a. Tyskland och Sverige under slutet av året. Normaliserade råvarupriser stöder en gradvis återhämtning i Ryssland.9 7 Heikentyneen työllisyystilanteen seurauksena kotitalouksien yhteenlasketut käytettävissä olevat reaalitulot eivät vuonna 2009 lisäänny vaikka ansiotaso nousee ja tuloveronkevennyksiä on tehty. Rahoitusmarkkinakriisi lisäsi kuluttajien epävarmuutta ja kotitalouksien kulutusmenot kääntyivät laskuun vuosi sitten. Lasku jyrkkeni alkuvuonna. Ensi vuonna ostovoima kääntynee niukkaan kasvuun, mutta työttömyyden kasvaessa kotitaloudet pysyvät varovaisina ja kulutus supistuu edelleen hieman. Investoinnit vähenevät vuonna 2009 noin 10 %. Erityisesti metsä-, kone- ja metalliteollisuudessa investointien väheneminen on voimakasta. Myös asuinrakennusinvestoinnit ovat selvästi laskeneet, joskin ensi vuonna laskun odotetaan tasaantuvan. Vuonna 2009 työpaikat ovat vähentyneet erityisesti viennin supistumisen myötä mutta myös kotimaisen kysynnän heikkenemisen seurauksena. Työllisten määrän arvioidaan heikkenevän yli henkilöä vuodesta Työttömyysaste nousee 9 prosenttiin vuonna Ensi vuonna työvoiman määrä heikkenee edelleen noin hengellä. Työttömyysaste nousee keskimäärin 10,5 prosenttiin ja työttömiä arvioidaan tällöin olevan noin henkilöä. Työttömyysjaksot tulevat pidentymään ja sitä kautta myös rakenteellinen työttömyys lisääntyy. Tuotannon määrän supistuminen on selvästi heikentänyt julkisen talouden tilaa. Verotulojen kehitykseen vaikuttavat tekijät, kuten yksityinen kulutus, yritysten tuloskehitys ja palkkasumma, ovat heikentyneet. Yhtä laaja veropohjan supistuminen tapahtui edellisen kerran 1990-luvun laman aikana. Samaan aikaan kuitenkin julkisen talouden menojen kasvu on jatkunut nopeana. På grund av det försämrade sysselsättningsläget kommer hushållens sammanlagda disponibla realinkomster inte att öka år 2009 trots den högre inkomstnivån och lättnaderna i inkomstbeskattningen. Krisen på finansmarknaden ökade konsumenternas osäkerhet och hushållens konsumtionsutgifter började minska för ett år sedan. Minskningen blev snabbare i början av året. Köpkraften börjar antagligen öka något nästa år, men i och med att arbetslösheten tilltar kommer hushållens försiktighet att hålla i sig och konsumtionen att minska lite till. Investeringarna minskar år 2009 med ca 10 %. I synnerhet inom skogs-, maskin- och metallindustrin är nedgången i investeringarna kraftig. Också investeringarna i bostadsbyggnad har klart sjunkit, men nedgången väntas jämna ut sig nästa år. År 2009 har arbetstillfällena minskat i synnerhet på grund av den krympande exporten men också på grund av minskad inhemsk efterfrågan. Antalet personer som har arbete beräknas minska med över från år Arbetslöshetsgraden ökar till 9 % år Nästa år minskar arbetskraften ytterligare med ca personer. Arbetslöshetsgraden stiger till i genomsnitt 10,5 % och antalet arbetslösa beräknas då uppgå till ca Arbetslösheten varar allt längre och därigenom börjar också den strukturella arbetslösheten tillta. Den krympande produktionen har försvagat den offentliga ekonomin avsevärt. Den privata konsumtionen, företagens resultatutveckling och lönesumman är faktorer som har en inverkan på hur skatteintäkterna utvecklas, och de har alla vänt nedåt. En lika omfattande minskning i skatteunderlaget skedde senast under depressionen på 1990-talet. Samtidigt har dock utgifterna inom den offentliga ekonomin snabbt fortsatt att öka. Taulukko Tabell 1. Kansantalouden muutos edelliseen vuoteen verrattuna Samhällsekonomisk förändring jämfört med föregående år BKT, kasvu BNP, ökning % 1,0-6,0 0,3 Kulutus, kasvu Konsumtion, ökning % 1,9-1,7-0,2 Investoinnit Investeringar % 0,3-10,1-5,5 Työllisyys Sysselsättning, % 70,6 68,0 66,0 Työttömyys Arbetslöshet, % 6,4 9,0 10,5 Kuluttajahinnat, nousu Konsumentpriser, ökning % 4,1 0,0 1,0 Ansiotaso, nousu Inkomstnivå, ökning % 5,6 4,2 3,0 Lähde: VM Källa: FM10 8 2.2 Kuntatalouden tilanne 2.2 Kommunernas ekonomiska läge Kuntatalous on vuonna 2009 kiristynyt verotulojen heikkenemisen seurauksena nopeasti. Kunnallisverotulojen arvioidaan supistuvan vuonna 2009 tehtyjen työtuntien vähenemisen ja osin myös veronkevennysten seurauksena. Supistuminen arvioidaan tänä vuonna jäävän 0,5 prosenttiin, koska työssäkäyvien ansiotaso nousee vielä voimassa olevien palkkasopimusten myötä. Vuodesta 2010 on tulossa koko kuntakentälle erittäin vaikea, koska kunnallisveropohja heikkenee edelleen vuodesta 2009 työttömyyden lisääntyessä. Myös tuloverotuksen keventäminen pienentää kuntien verotuloja. Verotulojen nopea aleneminen merkitsee sitä, että kuntien vuosikatteet heikkenevät vuosina Toimintamenoja ei pystytä kunnissa sopeuttamaan samaan tahtiin kuin verotulot heikkenevät. Kuntien lähtötilanne taantumaan on pitkään jatkuneesta nopeasta talouskasvusta huolimatta varsin heikko menojen ja lainakannan nopean kasvun vuoksi. Vielä vuonna 2008 toimintamenojen kasvu oli kuntasektorilla keskimäärin 7,7 prosenttia. Hyvän verotulokehityksen myötä kuntien yhteenlaskettu vuosikate oli 2,4 mrd. euroa ja se kattoi poistot. Investointien kasvun myötä kuntien lainakanta kuitenkin kasvoi vuonna 2008 lähes 600 milj. eurolla. Heikon verotulokehityksen lisäksi kuntataloutta rasittavat vuosina erityisesti nykyisen työehtosopimuksen mukaisten palkankorotusten aiheuttama palkkamenojen kasvu sekä työttömyyssidonnaisten menojen kasvu. Tämän seurauksena kunnat joutuvat vuosina taloutensa tasapainottamiseksi hillitsemään sekä käyttömenojen kasvua että investointeja. Ennusteiden mukaan kuntien toimintamenot lisääntyvät vuonna 2009 kuitenkin vielä 4,5 prosenttia. Vuosina 2009 ja 2010 investointien odotetaan kuntasektorilla keskimäärin putoavan vuoden 2008 tasolta. Näin käy siitäkin huolimatta, että monissa kunnissa investointeja on taantuman torjumiseksi pyritty pitämään korkealla tasolla. Vaikka kuntatalouden menokehitys vuosina hidastuisikin merkittävästi muutamasta edellisestä vuodesta, arvioidaan vuosikatteen vuonna 2009 silti laskevan noin 1,7 mrd. euroon ja edelleen vuonna 2010 noin 1,2 mrd. euroon. Vuosikate kattaisi poistoista vuonna 2009 noin 85 % ja vuonna 2010 alle 60 %. Kuntatalouden tasapainoon vuonna 2010 vaikuttaa merkittävästi kuntien verotukseen ja menojen kasvun hillintään liittyvät päätökset sekä erityisesti kunta-alan työmarkkinaratkaisu. Kunta-alan henkilöstön kokonaismäärän arvioidaan vuosina 2009 ja 2010 pysyvän vuoden 2008 tasolla. Ansiotason arvioidaan vuonna 2009 nousevan 3,5 prosenttia ja vuonna 2010 yleisen ansiotason mukaisesti noin 3 prosenttia. Tämän seurauksena kuntasektorin keskimääräinen palkkasummankasvun arvioidaan olevan vuonna 2009 noin 4 prosenttia ja vuonna 2010 noin 3 prosenttia. Kuntatalouden tilaa helpottaa hieman yleisen hintatason aleneminen, joka laskee palvelujen ostojen kasvupaineita vuosina Tämän vaikutus jää kuitenkin varsin pieneksi, koska kuntien menoista niin merkittävä osa on sidoksissa palkkakustannuksiin. Den kommunala ekonomin försämrades snabbt år 2009 som en följd av att skatteintäkterna minskade. De kommunala skatteintäkterna beräknas minska år 2009 då antalet utförda arbetstimmar minskar och delvis också till följd av skattelättnaderna. Minskningen väntas i år blir bara 0,5 %, eftersom inkomstnivån för dem som arbetar stiger i och med de gällande löneavtalen. År 2010 blir synnerligen svårt för hela det kommunala fältet, eftersom det kommunala skatteunderlaget ytterligare försvagas från år 2009 då arbetslösheten ökar. Också lättnaderna i inkomstbeskattningen minskar på kommunernas skatteintäkter. Den snabba nedgången i skatteintäkterna innebär att kommunernas årsbidrag försvagas åren Omkostnaderna kan i kommunerna inte anpassas i samma takt som skatteintäkterna minskar. På grund av den snabba ökningen i utgifterna och lånestocken är den kommunala ekonomins utgångsläge inför recessionen mycket svagt, trots den tidigare långvariga och snabba ekonomiska tillväxten. Ännu år 2008 ökade omkostnaderna i den kommunala sektorn med i genomsnitt 7,7 %. Tack vare den goda skatteintäktsutvecklingen blev kommunernas sammanlagda årsbidrag 2,4 miljarder euro, vilket täckte avskrivningarna. I och med de ökade investeringarna växte dock kommunernas lånestock år 2008 med inemot 600 mn euro. Vid sidan av den svaga skatteintäktsutvecklingen belastas den kommunala ekonomin åren i synnerhet av att löneförhöjningarna enligt det gällande kollektivavtalet ökar löneutgifterna och av att de arbetslöshetsrelaterade utgifterna blir större. Som en följd av detta måste kommunerna åren stävja såväl tillväxten i driftsutgifterna som investeringarna för att balansera sin ekonomi. Enligt prognoserna ökar dock kommunernas omkostnader år 2009 ännu med 4,5 %. Åren 2009 och 2010 väntas investeringarna i den kommunala sektorn i genomsnitt sjunka från 2008, trots att många kommuner har velat hålla investeringarna på en hög nivå för att avvärja recessionen. Också om utgiftsutvecklingen i den kommunala ekonomin blir betydligt långsammare åren jämfört med några år tidigare, beräknas årsbidraget år 2009 ändå sjunka till ungefär 1,7 miljarder euro och år 2010 ytterligare till ungefär 1,2 miljarder euro. Årsbidraget täcker då ca 85 % av avskrivningarna år 2009 och mindre än 60 % år Balansen i den kommunala ekonomin år 2010 påverkas i hög grad av de beslut som hänför sig kommunernas beskattning och till stävjandet av utgiftsökningen och i synnerhet av arbetsmarknadsuppgörelsen i kommunsektorn. Det sammanlagda antalet anställda i kommunsektorn beräknas åren 2009 och 2010 hålla sig på 2008 års nivå. Inkomstnivån beräknas år 2009 stiga med 3,5 % och år 2010 med ca 3 % i enlighet med den allmänna inkomstnivån. Som en följd av detta beräknas den genomsnittliga lönesumman i kommunsektorn öka med ca 4 % år 2009 och ca 3 % år Läget för den kommunala ekonomin underlättas något av att den allmänna prisnivån har sjunkit, vilket minskar tillväxttrycket på köpta tjänster åren Inverkan förblir dock mycket liten, eftersom en så stor del av kommunernas utgifter är bundna vid lönekostnaderna.11 9 Henkilöstömenojen suuren osuuden vuoksi kuntien talouden tasapainottamistoimenpiteet kohdistuvat väistämättä myös kuntien henkilöstöpolitiikkaan. Toisaalta kunta-alan työvoiman kehitykselle tulee keskipitkällä aikavälillä asettamaan rajoitteita väestön ikääntymisen aiheuttama työvoiman tarjonnan puute sosiaali- ja terveyssektorin henkilöstöstä. Kunnista eläköityy vuosittain noin henkilöä. Kuntatalouden tulojen ja ennakoidun menotason välille on talouskriisin seurauksena syntymässä vakava epätasapaino, joka tulee vaikuttamaan kuntiin tuntuvasti usean vuoden ajan. Näin tulee käymään, vaikka yleinen taloustilanne alkaisikin ensi vuonna hitaasti parantua. Kun pidemmälle 2010-luvulle mentäessä väestön ikääntymisen seurauksena talouskasvun ja sitä kautta kuntien verotulojen kasvun oletetaan jäävän pysyvästi viime vuosia hitaammaksi, seuraa tästä, että kuntatalouden menojen kasvu ei voi jatkua viime vuosien tasolla. Samaan aikaan palvelujen tarve erityisesti sosiaali- ja terveyssektorilla sekä mahdollinen työvoimasta kilpailu lisäävät kuntien kustannuspaineita. Tässä yhteydessä tuottavuutta parantavien uudistuksien merkitys koko kuntasektorilla korostuu entisestään. Vuonna 2010 valtio rahoittaa kuntien peruspalveluja valtionosuuksien ja -apujen kautta yhteensä 9,6 mrd. eurolla. Kuntien valtionosuudet ja -avut ovat pääosin laskennallisia ja yleiskatteisia. Laskennallisiin valtionosuuksiin ehdotetaan 8,7 mrd. euroa. Muihin valtionapuihin ehdotetaan 933 milj. euroa. Valtionosuudet ovat vuonna 2010 yhteensä noin 647 milj. euroa suuremmat kuin vuonna Valtionosuuksien kasvu kuntasektorille selittyy lähes kokonaan indeksitarkistuksen (2,4 %) sekä erityisesti verokompensaatioiden aiheuttamista valtionosuuksien lisäyksistä. Nämä indeksitarkistukset ja verokompensaatiot eivät siis lisää valtion kunnille kohdistamaa lisärahoitusta. Lisäksi vuoden 2010 alusta toteutetaan valtionosuusuudistus (laki peruspalvelujen valtionosuudesta), jossa nykyiset sektorikohtaiset valtionosuudet pääosin keskitetään. Valtionosuuksien yhdistämiseksi tehdään eräitä muutoksia määräytymisperusteisiin johtuen esiopetuksen ja perusopetuksen oppilaskohtaisen valtionosuuden muuttumisesta ikäluokan (6 15-vuotiaat) asukasmäärään perustuvaksi. Tämä muuttaa yksittäisten kuntien saamia valtionosuuksia. Valtionosuusuudistus kuitenkin keskeisimmiltä osin toteutetaan sekä kuntakentän ja valtion välillä että yksittäisten kuntien välillä kustannusneutraalisti, eli uudistus ei reaalisesti lisää kuntasektorin tai yksittäisten kuntien saamia valtionosuuksia. Valtionosuuksien tasaukset, jotka perustuvat kunkin kunnan laskennallisten verotulojen määrään, vaikuttavat merkittävästi useiden kuntien, kuten Helsingin, saamien valtionosuuksien määrään. Vuonna 2010 kuntien tuloja vähentävät tasaukset nousevat enemmän kuin tuloja lisäävät tasaukset eli osa kuntien verotulojen erojen tasapainottamiseen tarkoitetuista rahavirroista kohdentuu valtiolle. Helsingille kyseiset valtionosuuksien tasaukset ovat negatiiviset. Kuntatalouden arvioitu tasapainottuminen tulevina vuosina riippuu ratkaisevasti toimintamenojen ja verotulojen kehityksestä. Kuntien tulopohjan heikkenemisestä seuraava På grund av den stora andelen personalutgifter inriktas balanseringsåtgärderna i den kommunala ekonomin oundvikligen också på kommunernas personalpolitik. Å andra sidan kommer arbetskraftsutvecklingen i kommunsektorn på medellång sikt också att begränsas av den brist på arbetskraft inom social- och hälsovårdssektorn som beror på att befolkningen blir allt äldre. Årligen avgår ungefär kommunalt anställda med pension. Till följd av den ekonomiska krisen håller det på att uppstå en allvarlig obalans mellan inkomsterna och den beräknade utgiftsnivån i den kommunala ekonomin. Kommunerna kommer att känna av denna obalans flera år framöver, också om det allmänna ekonomiska läget börjar förbättras nästa år. Längre in på 2010-talet antas den ekonomiska tillväxten och därigenom ökningen i kommunernas skatteintäkter permanent bli långsammare än de senaste åren till följd av att befolkningen blir allt äldre. Detta leder till att utgifterna i den kommunala ekonomin inte kan öka i samma takt som de senaste åren. Samtidigt ökas kommunernas kostnadstryck av servicebehovet speciellt inom social- och hälsovårdssektorn och av en eventuell konkurrens om arbetskraften. I detta sammanhang blir betydelsen av produktivitetsförbättrande reformer i hela kommunsektorn allt viktigare. År 2010 finansierar staten kommunernas basservice genom statsandelar och -bidrag till ett belopp av sammanlagt 9,6 miljarder euro. Kommunernas statsandelar och -bidrag är i huvudsak kalkylmässiga och icke öronmärkta. För kalkylmässiga statsandelar föreslås 8,7 miljarder euro. För övriga statsbidrag föreslås 933 mn euro. Statsandelarna är år 2010 sammanlagt ca 647 mn euro större än år De ökade statsandelarna till kommunsektorn kan förklaras nästan enbart med den höjning som indexjusteringen (2,4 %) och skattekompensationerna medför. Dessa indexjusteringar och skattekompensationer ökar således inte statens tilläggsfinansiering till kommunerna. Vid ingången av år 2010 genomförs dessutom en statsandelsreform (en lag om statsandel för basservice), genom vilken de nuvarande sektorspecifika statsandelarna i huvudsak centraliseras. Vissa ändringar görs i grunderna för fastställandet för att statsandelarna ska kunna slås ihop. Anledningen är att den elevspecifika statsandelen för förskolan och den grundläggande utbildningen ändras så att den baserar sig på antalet invånare i åldersgruppen i fråga (6 15-åringar). Detta innebär att statsandelarna till de enskilda kommunerna förändras. Statsandelsreformen genomförs dock i fråga om sina centralaste delar kostnadsneutralt mellan kommunsektorn, staten och de enskilda kommunerna, dvs. reformen ökar inte reellt på statsandelarna till kommunsektorn och de enskilda kommunerna. Utjämningen av statsandelarna, som baserar sig på det kalkylmässiga skatteintäktsbeloppet i de enskilda kommunerna, påverkar betydligt statsandelsbeloppet för flera kommuner, såsom Helsingfors. De utjämningar som minskar kommunernas inkomster ökar år 2010 mer än de utjämningar som ökar kommunernas inkomster, dvs. en del av de penningflöden som är avsedda för balansering av skillnaderna går till staten. För Helsingfors är utjämningen av statsandelarna negativ. Om den kommunala ekonomin ska kunna balanseras som beräknat under de kommande åren beror i avgörande grad på hur omkostnaderna och skatteintäkterna utvecklas. Om12 10 verotulojen romahtaminen lisää entisestään kunta- ja palvelurakenneuudistukseen liittyvien rakenteellisten uudistusten tarvetta varauduttaessa väestön ikääntymiseen ja palvelutarpeiden kasvuun. Talouskasvun vauhdin pitkän aikavälin hidastumisesta seuraavien rakenteellisten tulokehitykseen liittyvien riskien lisäksi on huomioitava myös talouden ajankohtaisen suhdannetilanteen mahdollinen jatkuminen heikkona. Kuntien talouden tasapainon saavuttaminen on sitä hankalampaa, mitä korkeampi kuntien menotaso on. 2.3 Taloudellinen tilanne Helsingin seudulla ja Helsingissä skatteintäkterna rasar som en följd av att det kommunala skatteunderlaget försämras innebär det ett allt större behov av strukturella reformer i anslutning till kommun- och servicestrukturreformen med tanke på den allt äldre befolkningen och de ökade servicebehoven. Att den ekonomiska tillväxten på lång sikt blir långsammare leder inte bara till strukturella risker förknippade med inkomstutvecklingen utan dessutom måste det också beaktas att det aktuella konjunkturläget i ekonomin eventuellt förblir svagt. Ju högre kommunernas utgiftsnivå är, desto besvärligare är det att nå en balans i kommunernas ekonomi. 2.3 Det ekonomiska läget i Helsingforsregionen och- Helsingfors Seudun talous- ja työllisyystilanne Det ekonomiska läget och sysselsättningsläget i regionen Vaikka talouden kasvu pysähtyi Helsingin seudulla selvästi myöhemmin kuin muualla Suomessa, alkuvuoden aikana taantuma syveni seudulla lähes yhtä voimakkaasti kuin koko maassa. Tuotanto väheni Helsingin seudulla ennakkoarvion mukaan noin 8 % edellisvuodesta vuoden 2009 toisella neljänneksellä. Talouden kehitys oli kaksijakoista: teollisuuden, rakentamisen sekä logistiikka-alojen (tukkukauppa ja kuljetus) tuotanto väheni huomattavasti, sen sijaan kotimarkkinoihin perustuvilla palvelualoilla lasku oli lievää. Helsingin seudulla työttömyysaste oli työ- ja elinkeinoministeriön mukaan heinäkuussa 8,3 %. Koko maan työttömyysaste oli 10,7 %. Työttömyysasteet nousivat viime vuoden heinäkuuhun verrattuna. Työttömiä oli Helsingin seudulla yhteensä , mikä oli 38 % enemmän kuin vuotta aiemmin. Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisyysaste, eli työllisten osuus vuotiaasta väestöstä, oli vuoden toisella neljänneksellä Helsingissä 75,9 % ja Helsingin seudulla 74,6 %. Työllisyysasteet laskivat vuoden takaisesta. Helsingin seudulla työvoiman ulkopuolella olevien määrä lisääntyi 6,4 % edellisvuoden tasosta. Heidän määränsä oli vuoden 2009 toisella neljänneksellä henkilöä eli neljäsosa seudun vuotiaasta väestöstä. Koko Suomessa työvoiman ulkopuolella olevien määrä väheni 2,9 % vastaavana aikana. Rakennusalalla työllisten määrä supistui vuoden 2009 toisella neljänneksellä 19 % vuoden takaisesta. Alalta sai toimeentulonsa henkilöä. Myös kuljetusalan työntekijöiden määrä laski huomattavasti, prosentuaalisesti lasku oli 15 %. Terveys- ja sosiaalipalvelujen työntekijämäärä jatkoi nousuaan ja lisäys oli 5 %. Kyseisellä alalla oli työntekijää kuluvan vuoden toisella neljänneksellä. Trots att den ekonomiska tillväxten stannade av klart senare i Helsingforsregionen än på övriga håll i Finland, fördjupades recessionen under början av året nästan lika kraftigt i regionen som i hela landet. Enligt en förhandsprognos minskade produktionen i Helsingforsregionen med ca 8 % från föregående år under andra kvartalet år Den ekonomiska utvecklingen är tudelad: produktionen inom industrin, byggandet och logistikbranscherna (partihandel och transport) minskade betydligt, däremot var nedgången lindrig inom de servicebranscher som baserar sig på hemmamarknaden. Enligt arbets- och näringsministeriet var arbetslöshetsgraden i juli 8,3 % i Helsingforsregionen. Siffran för hela landet var 10,7 %. Arbetslöshetsgraden ökade i förhållande till juli ett år tidigare. Antalet arbetslösa i Helsingforsregionen uppgick till sammanlagt , vilket är 38 % mer än ett år tidigare. Enligt en arbetskraftsundersökning vid statistikcentralen var sysselsättningsgraden, dvs. den andel av befolkningen i åldern år som har arbete, under årets andra kvartal 75,9 % i Helsingfors och 74,6 % i Helsingforsregionen. Sysselsättningsgraden sjönk från året innan. De som står utanför arbetskraften i Helsingforsregionen blev 6,4 % fler än året innan. Under andra kvartalet år 2009 var de till antalet, vilket är en fjärdedel av åringarna i regionen. I Finland som helhet blev de som står utanför arbetskraften 2,9 % färre under motsvarande tid. I byggnadsbranschen minskade de som hade arbete under andra kvartalet år 2009 med 19 % från ett år tidigare. De som fick sin utkomst i branschen var till antalet. Också antalet arbetstagare i transportbranschen sjönk betydligt, procentuellt var nedgången 15 %. Antalet anställda inom hälso- och socialvården fortsatte att stiga, ökningen var 5 %. Under årets andra kvartal uppgick antalet anställda i branschen till Helsingin työllisyystilanne Sysselsättningsläget i Helsingfors Työ- ja elinkeinoministeriön työnvälitystilaston mukaan Helsingissä oli heinäkuun lopussa työtöntä työnhakijaa. Helsingin työttömyys kasvoi vuoden takaisesta 32 %. Työttömyysaste oli vuoden 2009 heinäkuussa 8,9 %. Vastaava luku edellisvuoden heinäkuussa oli 6,8 %. Samaan aikaan työttömyysaste kohosi koko maassa 2,5 prosenttiyksikköä 10,7 %:iin. Enligt arbets- och näringsministeriets arbetsförmedlingsstatistik fanns det i slutet av juli arbetslösa arbetssökande i Helsingfors. Antalet arbetslösa hade ökat med 32 % i förhållande till motsvarande tidpunkt år I juli 2009 var arbetslöshetsgraden 8,9 %. Motsvarande siffra för juli 2008 var 6,8 %. Samtidigt har arbetslöshetsgraden ökat med 2,5 procentenheter till 10,7 % i landet som helhet.13 11 Helsingin työ- ja elinkeinotoimistossa oli vuoden 2009 heinäkuun lopussa avointa työpaikkaa. Tämä on 28 % vähemmän kuin vuotta aiemmin. Avoimia työpaikkoja oli runsaasti terveydenhuollossa ja sosiaalialalla. Pitkäaikaistyöttömiä oli heinäkuun lopussa 3 342, mikä oli 14 % vähemmän kuin vuotta aiemmin. Pitkäaikaistyöttömien osuus kokonaistyöttömyydestä oli laskenut huomattavasti vuoden takaisesta. Nuorisotyöttömyys on kasvanut erittäin voimakkaasti vuoden 2009 aikana. Alle 25-vuotiaita työttömiä oli heinäkuussa 2009 noin 81 % enemmän kuin vuosi sitten. Nuoria oli Helsingissä työttömänä heinäkuussa henkilöä. Yli 50- vuotiaiden työttömien määrä lisääntyi heinäkuun lopussa 11 %:lla vuoden takaisesta. Helsingfors arbets- och näringsbyrå hade lediga jobb i läget i slutet av juli Detta är 28 % färre än ett år tidigare. Det fanns gott om lediga jobb inom social- och hälsovården. Det fanns långtidsarbetslösa i slutet av juli, vilket är 14 % fler än ett år tidigare. Andelen långtidsarbetslösa av alla arbetslösa hade sjunkit betydligt från ett år tidigare. Ungdomsarbetslösheten har ökat synnerligen kraftigt under år Det fanns i juli 2009 ca 81 % fler arbetslösa under 25 år än ett år tidigare. Det fanns unga arbetslösa i Helsingfors i juli. Antalet 50 år fyllda arbetslösa hade i slutet av juli ökat med 11 % från läget ett år tidigare. Kuva Figur 1. Työttömät työnhakijat ikäryhmittäin Helsingissä /7 (liukuva vuosikeskiarvo) Arbetslösa arbetssökande enligt åldersgrupp i Helsingfors /7 (glidande årsmedelvärde) Väestökehitys Befolkningsutveckling Helsingin väkiluku kasvoi vuoden 2008 aikana hengellä ja asukasluku oli henkeä vuodenvaihteessa 2008/2009. Kasvuun sisältyy henkeä, jotka siirtyivät vuoden alussa helsinkiläisiksi Sipoosta ja Vantaalta. Vuonna 2007 kaupungin väkiluku kasvoi hengellä. Kasvua lisäsi myös erityisesti poismuuton väheneminen kaupungista. Helsinki sai vuosina keskimäärin henkeä muuttovoittoa, joka kääntyi tappiolliseksi vuonna 2002 kolmen vuoden ajaksi. Viime vuonna muuttovoitto oli jälleen henkeä. Syntyneiden määrä kasvoi edellisvuodesta yli 300:lla ja luonnollinen väestönkasvu lisäsi väestöä Folkmängden i Helsingfors ökade med år 2008 och uppgick till vid årsskiftet 2008/2009. Här ingår f.d. Sibbo- och Vandabor som i början av året blev helsingforsare. År 2007 hade folkmängden ökat med personer. Tillväxten ökades också av att i synnerhet utflyttningen minskade i staden. Helsingfors hade åren ett inflyttningsöverskott på i genomsnitt personer, som år 2002 övergick i ett inflyttningsunderskott för tre år. I fjol blev det igen ett inflyttningsöverskott på personer. Antalet födda ökade med över 300 från året innan och den naturliga befolkningsökningen blev personer.14 12 hengellä. Helsingin muuttotappio muulle seudulle väheni selvästi edellisvuodesta ja oli henkeä, kun tappio oli keskimärin henkeä. Muualta Suomesta saatu muuttovoitto oli edellisvuotta vähän suurempi, henkeä. Ulkomailta saatu muuttovoitto oli edellisvuoden tapaan henkeä, vaikka ulkomaalaisten aikaisempiakin lähtömuuttoja kirjattiin vaalivuoden rekisteritarkistuksissa vuonna 2008 tapahtuneiksi. Suuri osa viime vuosien väestönkasvusta selittyy maahanmuuttajilla. Muiden kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvien henkilöiden määrä on kasvanut viime vuosikymmenten aikana merkittävästi. Vuodesta 2005 lähtien vieraskielisen väestönosan määrän kasvu on entisestään nopeutunut. Tämä luo tarpeita kaupungin palvelurakenteen kehittämiselle. Utflyttningsöverskottet i förhållande till den övriga regionen minskade klart från föregående år till Under åren var utflyttningsöverskottet i genomsnitt personer. Inflyttningsöverskottet i förhållande till det övriga Finland var något större än året innan, personer. Inflyttningsöverskottet i förhållande till utlandet var personer liksom året innan, trots att en del tidigare flyttningar till utlandet blev registrerade först år 2008 vid valårets registergranskningar. En stor del av befolkningsökningen har de senaste åren berott på invandringen. Antalet invånare med annat modersmål än finska eller svenska har under de senaste årtiondena ökat betydligt. Sedan 2005 har ökningen i denna befolkningsdel accelererat allt mer. Detta medför behov av att utveckla stadens servicestruktur. Kuva Figur 2. Muuta kuin suomea ja ruotsia äidinkielenään puhuvien määrä ja osuus väestöstä sekä ennuste 2010 Antalet personer med annat modersmål än finska och svenska och deras andel av befolkningen och prognos för 2010 Alle kouluikäisten lasten määrä oli henkeä, jossa oli kasvua henkeä. Määrä on kuitenkin edelleen henkeä pienempi kuin huippuvuonna Peruskoulun ala-asteikäisten 7 12-vuotiaiden määrä alkoi laskea vuonna 2002 ja oli nyt 300 henkeä edellisvuotta pienempi vuotiaiden määrä laski 110 hengellä ja vuotiaiden määrä kasvoi 370 hengellä. 75 vuotta täyttäneitä on vajaa 400 enemmän kuin vuotta aiemmin ja yli 85-vuotiaiden määrä kasvoi 300 henkeä. Vanhusväestön määrän kasvun ennustetaan selvästi nopeutuvan 2010-luvulla vuotiaiden määrä kasvoi selvästi edellisvuotta enemmän, hengellä. Antalet barn under skolåldern var , vilket innebar en ökning med Antalet är dock fortfarande mindre än under toppåret Antalet grundskoleelever i lågstadieåldern 7 12 år började sjunka år 2002 och var nu 300 mindre än året innan. Antalet åringar minskade med 110 och antalet åringar ökade med 370. Antalet 75 år fyllda är knappt 400 större än året innan och antalet 85 år fyllda ökade med 300. Antalet äldre väntas börja öka betydligt snabbare på 2010-talet. Antalet åringar ökade klart från föregående år, med15 13 Kaupungin tuottamista palveluista koulupalvelujen kysynnän oletetaan vähenevän tulevina vuosina ja vanhusten palvelujen kysynnän kasvavan. Päivähoitopalvelujen kysyntään vaikuttaa lasten määrän kehityksen lisäksi vanhempien työllisyysnäkymät. Asukasluku on kasvanut tämän vuoden heinäkuun loppuun mennessä hengellä, yhtä paljon kuin viime vuoden vastaavana aikana. Helsinki sai alkuvuonna muuttovoittoa henkeä, hieman edellisvuotta enemmän. Kotimaan muuttovoitto oli 100 henkeä, kun viime vuonna saatiin 100 hengen muuttotappio. Ulkomainen muuttoliike kasvatti väkilukua vajaa 100 henkeä edellisvuotta vähemmän tammi heinäkuussa eli hengellä. Syntyneiden enemmyys kuolleisiin nähden pieneni hieman edellisvuodesta, vaikka lapsia syntyi 50 enemmän kuin alkuvuonna Helsingin uuden väestöennusteen mukaan kaupungin väkiluku kasvaa henkeen vuoteen 2015 mennessä ja asukkaan raja saavutetaan vuonna Päivähoitoikäisten määrän ennustetaan kasvavan lähivuosina hengellä vuodessa. Sen sijaan peruskouluikäisten määrän laskee vielä vuoteen 2014 saakka vuotiaiden määrän ennakoidaan vähenevän 2020 saakka, jolloin määrä on nykyistä pienempi. Myös muulla Helsingin seudulla ikäluokka pienenee muutaman vuoden, kuitenkin Helsinkiä vähemmän. Suurten ikäluokkien siirtyminen eläkeikään alkaa 2010 ja yli 65-vuotiaiden määrä kasvaa tämän jälkeen nopeasti. När det gäller tjänster som staden producerar antas efterfrågan på skoltjänster minska och efterfrågan på äldreomsorg öka under de närmaste åren. Efterfrågan på dagvårdstjänster påverkas inte bara av utvecklingen i antalet barn utan också av föräldrarnas sysselsättningsutsikter. I år har folkmängden fram till utgången av juli ökat med personer, lika mycket som under motsvarande tid i fjol. Helsingfors inflyttningsöverskott i början av året uppgick till personer, något mer än i fjol. Migrationen inom landet uppvisade ett överskott på 100 personer, mot ett underskott på 100 personer år Flyttningsrörelsen till och från utlandet ökade folkmängden i januari juli med personer, knappt 100 färre än ett år tidigare. Födelseöverskottet jämfört med antalet döda minskade något från året innan, trots att det föddes 50 fler barn än i början av år Enligt den nya befolkningsprognosen för Helsingfors kommer stadens folkmängd att öka till före år 2015 och till år Antalet barn i dagvårdsåldern förutspås under de närmaste åren öka med om året. Däremot sjunker antalet barn i grundskoleåldern ännu till år Antalet åringar förutspår minska till år 2020, då deras antal är mindre än nu. Också i den övriga Helsingforsregionen minskar ålderklassen i några år, men inte lika mycket som i Helsingfors. De stora åldersklasserna börjar nå pensionsåldern år 2010 och antalet 65 år fyllda ökar därefter snabbt Helsingin taloudellinen asema elokuussa Helsingfors ekonomiska läge i augusti 2009 Vuonna 2008 kaupungin talous jatkoi edellisten vuosien suuntaisella kehityslinjalla. Tilikauden tulos ilman liikelaitoksia muodostui vuosien alijäämäisten vuosien jälkeen vuosina 2006 ja 2007 ylijäämäiseksi ja pysyi ylijäämäisenä vuonna Vuonna 2008 toimintamenot olivat kokonaisuudessaan 0,5 % talousarviota korkeammat. Verrattuna edelliseen vuoteen toimintamenot kasvoivat 7,3 %. Suurimpia määrärahojen yksittäisiä ylityksiä syntyi sosiaalija terveystoimessa sekä rakennus- ja ympäristötoimessa. Tilinpäätöksen ylijäämäisyyteen vaikutti erityisesti talousarviossa ennakoitua positiivisempi verotulokehitys. Liikelaitosten, lähinnä Helsingin Energian, hyvä tulos edesauttoi sitä, että emokaupungin toimintapääoman muutos jäi positiiviseksi. Helsingin Energian hyvä tilikauden tulos mahdollisti 200 milj. euron pääomasiirron Helsingin Energian kertyneistä ylijäämistä kaupungin omaan pääomaan. Vuosikate liikelaitokset mukaan lukien riitti poistoihin, mutta ei kattanut investointeja. Toiminnan ja investointien rahavirta jäi 118 milj. euroa negatiiviseksi. Maksuvalmius pysyi hyvänä ja talousarvioon merkittyä lainanottoa ei toteutettu. Lainanottoa lykättiin myös syksyllä 2008 kohonneen korkotason vuoksi. Yleisen rahamarkkinakriisin seuraukset alkoivat loppuvuodesta näkyä selvästi rahalaitosten luotonannossa. Verotuloja kertyi milj. euroa. Kasvua edelliseen vuoteen oli 150 milj. euroa. Verotuloja kertyi 82 milj. euroa talousarviota enemmän, josta kunnallisveron osuus oli Stadens ekonomi fortsatte år 2008 på den utvecklingslinje som den följt de föregående åren. Räkenskapsperiodens resultat med affärsverken obeaktade visade åren 2006 och 2007 ett överskott efter åren med underskott. Det blev ett överskott också år De sammanlagda omkostnaderna översteg år 2008 de budgeterade med 0,5 %. Jämfört med året innan var omkostnaderna 7,3 % högre. De största enskilda budgetöverskridningarna hänförde sig till social- och hälsovårdsväsendet och byggnadsoch miljöväsendet. Att skatteintäktsutvecklingen var positivare än vad som förutspåtts i budgeten bidrog särskilt till överskottet i bokslutet. Affärsverkens, främst Helsingfors Energis, goda resultat är en anledning till att förändringen i moderstadens rörelsekapital blev positiv. Tack vare Helsingfors Energis goda resultat för räkenskapsperioden kunde 200 mn euro överföras från Helsingfors Energis överskott till stadens eget kapital. Årsbidraget med affärsverken medräknade räckte till för avskrivningarna men täckte inte investeringarna. Penningflödet inom verksamhet och investeringar resulterade i 118 mn euro på minussidan. Likviditeten förblev god och den upplåning som ingick i budgeten genomfördes inte. Upplåningen sköts också upp på grund av att räntenivån steg hösten Följderna av den allmänna penningmarknadskrisen började i slutet av året synas tydligt i penninginrättningarnas kreditgivning. Skatteintäkterna uppgick till mn euro. Ökningen från året innan blev 150 mn euro. Skatteintäkterna översteg de budgeterade med 82 mn euro, varav kommunalskattens16 14 50 milj. euroa, yhteisöveron osuus 30 milj. euroa ja kiinteistöveron 2 milj. euroa. Verotulojen tilitykset kasvoivat edellisestä vuodesta 6,6 % kun kaikkien kuntien verotulojen tilitykset kasvoivat 7,6 %. Helsingin muuta maata matalampi kasvuprosentti johtuu muuta maata alhaisemmasta kunnallisveron tilitysten kasvusta. Valtionosuuksia kertyi 180 milj. euroa eli saman verran kuin talousarviossa. Valtionosuuksien tilitykset vähenivät edellisvuodesta noin 1 milj. euroa. Edellä mainittuihin lukuihin sisältyy verotulotasausta 267 milj. euroa vuonna 2008 ja 253 milj. euroa vuonna Investoinnit kasvoivat edellisestä vuodesta liikelaitokset mukaan lukien 8 %. Investoinnit ilman liikelaitoksia kasvoivat edellisestä vuodesta 9,3 %. Lainamäärä Helsingin Sataman lainanotto mukaan lukien oli vuoden lopussa 659 milj. euroa, mikä oli 59 milj. euroa vähemmän kuin edellisenä tilikautena. Vuonna 2008 Helsingin Satama ei ottanut lisälainaa. Asukasta kohden lainamäärä, Helsingin Sataman lainanotto mukaan lukien, vähentyi 104 eurolla ollen euroa per asukas vuonna Vuosien 2008 ja 2009 vaihteesta alkaen kaupungin taloustilanne alkoi yleisen talouden taantuman myötä heiketä voimakkaasti. Vuoden 2009 vuosikate ilman liikelaitoksia tarkasteltuna on ennusteen mukaan toteutumassa 155 milj. euroa negatiivisena ja 187 milj. euroa talousarviota heikompana. Vuosikatteen heikkeneminen johtuu verotuloennusteiden heikkenemisestä. Vuosikatteen ollessa negatiivinen se ei kata poistoja eikä investointeja. Toimintapääoma on ennusteessa 170 milj. euron suuruisen ennustetun talousarviota suuremman lainanoton sekä 250 milj. euron suuruisen Helsingin Energian pääomasta tehtävän siirron myötä 172 milj. euroa talousarviota parempi. Ennusteen mukaan toimintapääoman muutos toteutunee lainanotosta ja Helsingin Energiasta tehtävästä pääomasiirrosta huolimatta 148 milj. euroa negatiivisena. Vuoden 2009 talousarvion toteutumisennuste sekä yleisen taloustilanteen näkymät huomioon ottaen Helsingin taloustilanteen lähtökohdat taloussuunnitelmakaudelle ovat kauden alkaessa erittäin vaikeat. Vuonna 2009 alkanut mittava lainanotto heikentyneiden verotilitysten paikkaamiseksi yhdistettynä lähivuosien investointihaasteisiin sekä yleisen taloustilanteen näkymiin asettaa erittäin vakavan haasteen kaupungin talouden pidemmän aikavälin tasapainolle. Valtiovarainministeriön ennusteen (kesäkuun 2009 suhdannekatsaus) mukaan maan talouskasvun ennakoidaan olevan -6,0 % vuonna 2009 ja ainoastaan 0,3 % vuonna Ennusteajankohdan jälkeen tulleet talouden viestit ovat arvioineet vieläkin heikompaa yleistä talouskehitystä vuodelle 2009 ja vuoden 2010 alkupuolelle. Kansantalouden kehitys vaikuttaa kuntien tulopohjaan ja näin ollen myös laajemmin kuntien talouden tasapainoon erityisesti työllisyyskehityksen kautta. Työllisyystilanne alkoi radikaalisti heiketä vuoden 2008 lopulla muutamana viime vuotena saavutetusta tasosta ja vuoden 2010 aikana työllisyystilanteen ennakoidaan heikkenevän edelleen. Kuntien yhteenlasketun kunnallisveron ja yhteisöveron tilitysten kasvun odotetaan olevan useita prosentteja alempi vuonna 2009 kuin kasvu oli vuonna Verotilitysten kasvuvauhdin odotetaan pysyvän hieman negatiivisena vuonna 2010 ja lähtevän hienoiseen kasvuun aikaisintaan vuonna Kasvuvauhtiin tulee vaikuttamaan erityisesti työllisyyskehitys ja osaltaan myös vuonna 2010 tehtävien uusien työehtosopimusten palkankorotustaso. Helsingin andel var 50 mn euro, samfundsskattens 30 mn euro och fastighetsskattens 2 mn euro. De redovisade skatteintäkterna ökade med 6,6 % från föregående år, för alla kommuner var motsvarande procent 7,6. Att tillväxtprocenten var lägre i Helsingfors än i landet i övrigt beror på att de redovisade intäkterna från kommunalskatten ökade mindre här. Statsandelarna uppgick till 180 mn euro. Beloppet är detsamma som det budgeterade. De redovisade statsandelarna var ca 1 mn euro mindre än året innan. I siffrorna ingår en skatteintäktsutjämning på 267 mn euro år 2008 och 253 mn euro år Investeringarna med affärsverken medräknade ökade med 8 % från året innan. Investeringarna med affärsverken obeaktade ökade med 9,3 % från året innan. Lånebeloppet uppgick med Helsingfors Hamns lån medräknade till 659 mn euro vid utgången av år 2008, till ett 59 mn euro lägre belopp än föregående räkenskapsperiod. Helsingfors Hamn tog inga nya lån år Angivet per invånare minskade lånebeloppet med 104 euro och uppgick till euro år Helsingfors Hamns lån är då medräknade. Stadens ekonomiska läge började vid årsskiftet 2008/2009 försämras kraftigt på grund av den allmänna recessionen. Årsbidraget för år 2009 med affärsverken obeaktade blir enligt prognosen 155 mn euro på minussidan och 187 mn euro mindre än budgeterat. Minskningen i årsbidraget beror på en försämring i skatteintäktsprognoserna. Då årsbidraget är negativt täcker det inte avskrivningar eller investeringar. Rörelsekapitalet är 172 mn euro högre i prognosen än i budgeten, eftersom den prognostiserade upplåningen omfattar 170 mn euro mer än budgeterat och 250 mn euro överförs från Helsingfors Energis kapital. Enligt prognosen blir förändringen i rörelsekapitalet troligen 148 mn euro på minussidan trots upplåningen och överföringen från Helsingfors Energis kapital. Med beaktande av prognosen för utfallet av 2009 års budget och utsikterna för det allmänna ekonomiska läget är utgångspunkterna för stadens ekonomiska läge ytterst svåra vid ingången av ekonomiplaneperioden Den stora upplåning som börjat år 2009 som kompensation för att det belopp som redovisas i form av skatteintäkter sjunkit, investeringarna de närmaste åren och utsikterna för det allmänna ekonomiska läget är tillsammans en mycket allvarlig utmaning för stadens ekonomiska balans på längre sikt. Enligt finansministeriets prognos (konjunkturöversikt i juni 2009) väntas den ekonomiska utvecklingen i landet uppgå till -6,0 % år 2009 och till bara 0,3 % år Enligt signaler om det ekonomiska läget som kommit efter prognostidpunkten väntas den allmänna ekonomiska utvecklingen bli ännu svagare år 2009 och i början av år Den samhällsekonomiska utvecklingen påverkar kommunernas inkomstbas och följaktligen också kommunernas ekonomiska balans i stort, särskilt genom utvecklingen i sysselsättningen. Sysselsättningsläget började försämras radikalt i slutet av år 2008 i förhållande till den nivå som nåtts de föregående åren, och läget väntas fortsätta att försämras år Det sammanlagda belopp som kommunerna redovisar i form av intäkter från kommunalskatten och samfundsskatten väntas år 2009 öka med flera procentenheter mindre än år Tillväxttakten beräknas vara något negativ år 2010 och gå mot en liten ljusning tidigast år Det som särskilt påverkar saken är utvecklingen i sysselsättningen och delvis också lönehöjningen genom de nya kollektivavtal som ingås år Tillväxtprocenten för skatteintäkterna i Hel-17 15 verotulojen kasvuprosentin ennakoidaan lähivuosina seuraavan koko maassa tapahtuvaa yleistä kehitystä. Helsingin veropohjan vahvistamista on edelleen jatkettava elinkeino- ja asuntopolitiikan toimenpitein. Helsingin väestönkasvu on nousussa, mutta sen vaikutukset muuttoliikkeen rakenteen vuoksi ovat haasteellisia ja sen myönteiset vaikutukset tulevat vasta viiveellä. Helsingin väestönkasvu koostuu tällä hetkellä pitkälti ulkomailta tapahtuvasta maahanmuutosta sekä kaupungissa jo asuvan ulkomaalaistaustaisen väestön määrän kasvusta. Helsingissä lähivuosina toteutettavat uudet aluerakentamiskohteet vaativat merkittäviä investointeja. Kuitenkin tulot uusista alueista verotulojen muodossa tulevat vasta vuosien päästä. Tämä yhdistettynä kaupungin talouden pitämiseen tasapainossa heikkenevän verotulokehityksen tilanteessa aiheuttaa haasteita käyttömenojen kasvulle. Uusien alueiden investointipaineet edellyttävät myös talousarvion ulkopuolisten rahoitusvaihtoehtojen tutkimista. Kaupungin talouden muutaman viime vuoden tasapainoon ovat hyvän verotulokehityksen ohella vaikuttaneet merkittävältä osin myös Helsingin Energian hyvät tulokset ja näistä seuranneet ylimääräiset tuloutukset. Energiamarkkinoiden kiristyessä, Helsingin Energian omien investointihaasteiden kasvaessa sekä verotulojen olennaisesti heiketessä on tulevalla taloussuunnitelmakaudella kaupungin taloutta, ja erityisesti käyttömenoja, sopeutettava merkittävästi viime vuosia voimakkaammin. Julkisella taloudella on meneillään olevan taantuman päätyttyä edessään merkittävä haaste suurten ikäluokkien eläköitymisessä ja siitä seuraavassa työvoimaan kuuluvien osuuden vähenemisessä. Em. seurauksena edellytykset työllisten määrän kasvulle heikkenevät. Työllisten määrän kasvun hidastuessa myös edellytykset palkkasumman kasvun palaamisesta aiempien vuosien mukaiselle kasvuuralle heikkenevät. Tästä seuraa se, että kunnallisverojen kasvu tulee pitkäaikaisesti pysymään viimevuosien keskimääräisen tason alapuolella. Väestön ikääntymisestä aiheutuvan palvelukustannusten voimakkaan kasvun vuoksi muuta menokasvua joudutaan todennäköisesti rajoittamaan senkin jälkeen kun meneillään olevasta taantumasta on selvitty. Taantumasta selvitäkseen Helsingin on kasvatettava mittavasti lainakantaansa. kauden jälkeen kaupungin lainakantaa ei voi enää kasvattaa. Edellä mainitut lähtökohdat asettavat tiukat puitteet toiminnan suunnitteluun lähivuosina. Kaupunginvaltuuston hyväksymän strategiaohjelman mukaisesti tulee kaupungin toimintamenot sopeuttaa käytettävissä oleviin tuloihin. Strategiaohjelman talouden tasapainoa koskevia toimenpiteitä ovat, että palvelutuotannon menot asiakasta kohden nousevat korkeintaan kustannustason nousua vastaavasti, asiakas- ja palvelukohtaisia yksikköhintoja pienennetään ja tilakustannusten osuutta palvelujen kustannuksista pienennetään. Kaikkien toimialojen taloussuunnitelmakautta koskevassa toiminnan suunnittelussa on esitettävä keinot näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kaikkien hallintokuntien yhteisenä tavoitteena on palveluverkon tehostaminen ja palveluverkkotyöryhmän työn tuloksena syntyvien tehostamistoimenpiteiden toteuttaminen. singfors väntas de närmaste åren följa den allmänna utvecklingen i landet som helhet. Skatteunderlaget i Helsingfors måste stärkas ytterligare genom närings- och bostadspolitiska åtgärder. Befolkningsökningen i Helsingfors är på väg uppåt, men dess effekter innebär en utmaning på grund av migrationens struktur, och dessutom framträder de positiva effekterna först senare. Befolkningsökningen beror för närvarande i hög grad på inflyttning från utlandet och en ökning i den befolkning med utländsk bakgrund som redan finns i Helsingfors. De nya områden som byggs ut i Helsingfors de närmaste åren kräver avsevärda investeringar. Inkomster i form av skatteintäkter fås emellertid från dessa områden först om flera år. Detta faktum i kombination med att stadens ekonomi måste hållas i balans i en situation där skatteintäktsutvecklingen försämras medför utmaningar som har att göra med ökade driftutgifter. Behovet av investeringar i de nya områdena gör att också finansieringsalternativ utanför budgeten måste undersökas. Att stadens ekonomi varit i balans de senaste åren beror inte bara på den goda skatteintäktsutvecklingen utan i hög grad också på Helsingfors Energis goda resultat och de extra inkomstöverföringar som detta möjliggjort. I och med att läget på energimarknaden skärps, Helsingfors Energis egna investeringsutmaningar ökar och skatteintäkterna sjunker betydligt måste stadens ekonomi, särskilt omkostnaderna, under nästa ekonomiplaneperiod anpassas mycket kraftigare än de senaste åren. Den offentliga ekonomin står då den pågående recessionen är förbi inför en stor utmaning genom att de stora årskullarna går i pension och den andel som utgör arbetskraft följaktligen minskar. Konsekvensen av detta är att förutsättningarna för en ökning i antalet personer i arbete blir sämre. I och med att antalet personer i arbete ökar långsammare försämras också förutsättningarna för att lönesumman åter ska börja stiga i samma takt som tidigare år. Med anledning av detta kommer ökningen i intäkterna från kommunalskatten länge att understiga den genomsnittliga nivå som rått de senaste åren. Att servicekostnaderna stiger kraftigt då befolkningen åldras innebär sannolikt att den övriga utgiftsökningen måste begränsas också efter att den pågående recessionen är förbi. Staden måste öka sin lånestock betydligt för att klara sig igenom recessionen. Efter ekonomiplaneperioden kan staden inte längre öka sin lånestock. De nämnda utgångspunkterna gör att ramarna för verksamhetsplaneringen är snäva de närmaste åren. Enligt stadens strategiprogram, som stadsfullmäktige godkände , ska omkostnaderna anpassas efter de disponibla inkomsterna. Till det som i strategiprogrammet sägs om ekonomisk balans hör att utgifterna per användare inom tjänsteproduktionen ska stiga högst lika mycket som kostnadsnivån och att priserna per användare och tjänst och lokalkostnadernas andel av kostnaderna för tjänsterna ska sänkas. Förvaltningarna ska ta upp metoder att nå målen inom all verksamhetsplanering under ekonomiplaneperioden. Ett gemensamt mål för alla förvaltningar är att servicenätet ska effektiviseras och att de effektiviseringsåtgärder som arbetsgruppen för servicenätet kommer till ska vidtas.18 16 3. STRATEGIAOHJELMA STRATEGIPROGRAM Kaupunginvaltuusto hyväksyi strategiaohjelman vuosiksi kokouksessaan Strategiaohjelma on lähtökohtana vuoden 2010 talousarvioehdotukselle ja taloussuunnitelmaehdotukselle vuosiksi Strategiaohjelma on lähtökohtana valmisteltaessa muita valtuustokauden suunnitelmia ja toimenpiteitä. Strategiaohjelma koostuu visiosta, arvoista, eettisistä periaatteista ja neljästä strategisesta alueesta, jotka ovat: (a) hyvinvointi ja palvelut, (b) kilpailukyky, (c) kaupunkirakenne ja asuminen sekä (d) johtaminen. Nämä neljä aluetta sisältävät 11 strategista tavoitetta, joihin pääseminen ja niissä edistyminen johtavat kohti vision esittämää tavoitetilaa. Strategisiin tavoitteisiin pääsemiseksi on määritelty kriittiset menestystekijät (37 kpl). Kriittisten menestystekijöiden toteutumisen arviointiin on määritelty arviointikriteerit tai mittarit. Menestystekijöiden toteuttamisen edellyttämät toimenpiteet talousarviovuonna esitetään talousarviossa hallintokunnittain. Strategiaohjelman kaupunkitasoisen toteutuksen ja seurannan mittarit ovat kaupungin suorituskykymittarit. Mittariston neljä tasoa ovat: Strategiset tavoitteet, (11 kpl) Kriittisten menestystekijöiden (37 kpl) arviointikriteerit ja mittarit Virastojen ja liikelaitosten sitovat toiminnalliset (n. 100 kpl) ja taloudelliset tavoitteet sekä tytäryhteisöjen tavoitteet Strateginen tavoite tai kriittisen menestystekijän mittari voi samanaikaisesti olla jonkin viraston tai liikelaitoksen sitova tavoite. Lisäksi talousarviossa esitettyjä muita kuin sitovia toiminnallisia tavoitteita seurataan kaupungin talouden ja toiminnan seurantaraportissa neljännesvuosittain. Visio Helsinki pääkaupunkina ja seudun keskuksena on kehittyvä tieteen, taiteen, luovuuden ja oppimiskyvyn sekä hyvien palvelujen voimaan perustuva maailmanluokan liiketoiminta- ja innovaatiokeskus, jonka menestys koituu asukkaiden hyvinvoinnin ja koko Suomen hyväksi. Metropolialuetta kehitetään yhtenäisesti toimivana alueena, jossa on luonnonläheinen ympäristö ja hyvä asua, oppia, työskennellä sekä yrittää. Arvot Kaupungin arvot ovat: Asukaslähtöisyys Ekologisuus Oikeudenmukaisuus Taloudellisuus Turvallisuus Yrittäjämielisyys Eettiset periaatteet Helsinki on eturivin toimija globaalin vastuun kantamisessa. Tämä ilmenee mm. toimissa ilmastonmuutoksen torjumiseksi, ympäristönsuojelussa ja hankintapolitiikassa. Stadsfullmäktige godkände ett strategiprogram för åren Strategiprogrammet är utgångspunkt för förslaget till budget för år 2010 och förslaget till ekonomiplan för åren Strategiprogrammet är utgångspunkt också för andra planer och åtgärder under fullmäktigeperioden. Strategiprogrammet består av en vision, av värderingar, av etiska principer och av fyra strategiska områden: (a) välfärd och tjänster, (b) konkurrenskraft, (c) stadsstruktur och boende och (d) ledarskap. Dessa fyra områden innehåller 11 strategiska mål, och när de nås och när framsteg görs i dem leder detta mot den målbild som anges i visionen. För att de strategiska målen ska nås har det slagits fast kritiska framgångsfaktorer (37 st.). För bedömning av hur de kritiska framgångsfaktorerna utfaller har det bestämts bedömningskriterier eller mätare. De åtgärder som krävs under budgetåret för att framgångsfaktorerna ska bli verklighet anges förvaltningsvis i budgeten. Stadens mätare för prestationsförmågan mäter genomförandet och uppföljningen av strategiprogrammet på stadsnivå. De fyra mätnivåerna är: Strategiska mål, 11 st. Bedömningskriterier och mätare för de kritiska framgångsfaktorerna (37 st.) Förvaltningarnas och affärsverkens bindande verksamhetsmål (ca 100 st.) och ekonomiska mål och dottersammanslutningarnas mål Ett strategiskt mål eller mätaren för en kritisk framgångsfaktor kan samtidigt vara ett bindande mål för någon förvaltning eller något affärsverk. De verksamhetsmål i budgeten som inte är bindande följs dessutom kvartalsvis i uppföljningsrapporten över stadens ekonomi och verksamhet. Vision Helsingfors är som huvudstad och som centralort i regionen ett centrum i världsklass för affärsverksamhet och innovationer. Staden utvecklas hela tiden, och utvecklingen bygger på styrkan i vetenskap, konst, kreativitet, lärförmåga och god service. Dess framgång kommer invånarna och hela landet till godo. Metropolområdet utvecklas som ett enhetligt fungerande område där det finns en naturnära miljö och där det är gott att bo, studera, arbeta och driva företag. Värderingar Stadens värderingar är: Invånarcentrering Ekologisk inriktning Rättvisa Resurshushållning Trygghet Företagsvänlighet Etiska principer Staden är en av de främsta aktörerna när det gäller att ta ett globalt ansvar. Detta kommer fram bl.a. i kampen mot klimatförändringen, i miljövården och i upphandlingspolicyn.19 17 Hyvä maine on kaupungille tärkeä toimintaa ohjaava periaate. Kaupunki painottaa kaikessa toiminnassaan rehellisyyttä, oikeudenmukaisuutta, yhdenvertaista kohtelua sekä avoimuutta. Kaupunki pyrkii luomaan vakaan ja turvallisen ympäristön, kunnioittamaan kuntalaisten ja henkilöstönsä laillisia oikeuksia sekä tukemaan heidän hyvinvointiaan. Kaupunki kohtelee sidosryhmiään yhdenmukaisten periaatteiden mukaan ja pitää lähtökohtana, että myös ne kunnioittavat kaupungin hyväksymiä eettisiä periaatteita. Jokainen kaupungin henkilökuntaan kuuluva toimii rehellisesti ja vilpittömästi. Kaupunki ei ohjaa sopimuskumppania tai muuta osapuolta tekemään mitään sellaista, mitä kaupunki ei voisi säädösten tai toimintaperiaatteidensa mukaan itse tehdä. Kaupungin henkilökuntaan kuuluva ei saa antaa, hyväksyä tai vastaanottaa minkään tyyppistä lahjusta, joka voi olla esimerkiksi toisen kustantama matka, lahja tai muu epätavallinen etuus tai vieraanvaraisuus. Kaikki tällaiset tarjoukset on hylättävä heti, ja niistä on ilmoitettava asianomaisen viraston, liikelaitoksen tai kaupungin johdolle. Henkilökohtainen etu ei saa vaikuttaa millään tasolla päätöksentekoon. Kaupungin henkilökuntaan kuuluvan tulee välttää henkilökohtaisia sivutoimia tai toimintaa, jotka voivat olla ristiriidassa heidän velvollisuuksiensa kanssa kaupunkia kohtaan. Kaupungin toiminnassa ei sallita minkäänlaisia väärinkäytöksiä eikä vilpillistä toimintaa. Väitteet tällaisesta toiminnasta tutkitaan ja ryhdytään tarvittaessa oikeudellisiin toimiin. Kaupunki tuottaa tai järjestää kuntalaisille tehokkaasti ja taloudellisesti turvallisia ja luotettavia palveluita. Kaupungin henkilöstö ymmärtää ja ennakoi kuntalaisten tarpeet. Kuntalaisten ja asiakkaiden tiedot käsitellään niitä koskevien säädösten mukaisesti yksityisyyden suojaa kunnioittaen. Kaupunki noudattaa hankintatoiminnassaan kansainvälisen työelämän perusnormeja mm. lapsityövoiman käytön vähentämiseksi. Harmaan talouden torjumiseksi kaupunki varmistaa, että sen hankinnoissa käytettävät toimittajat ovat rekisteröityneet yritys- ja yhteisötietolain mukaisesti sekä huolehtineet verojen ja sosiaalimaksujen maksamisesta. Kaupunki järjestää henkilöstölleen turvallisen ja terveellisen työskentely-ympäristön. Tavoitteena on luoda työskentelyympäristö, jossa kaikkia henkilöstöön kuuluvia kohdellaan yksilöinä siten, että he voivat työskennellä parhaalla mahdollisella tavalla oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan toteuttaen. Kaupunki toimii savuton työpaikka - periaatteen mukaisesti. Kaupunki on kaikessa toiminnassaan yhdenvertaisuutta korostava työnantaja, joka kunnioittaa henkilöstönsä oikeutta mielipiteisiin, vakaumuksiin ja yhdistystoimintaan osallistumiseen. Henkilöstölle turvataan tasa-arvoinen ja monimuotoinen työskentely-ympäristö, jossa ei esiinny minkäänlaista syrjintää. Kaupungin työpaikoilla ei sallita työpaikkakiusaamista, sukupuolista ahdistelua eikä muutakaan sopimatonta käytöstä missään muodossa. Kaupungin viestintä on avointa, ajankohtaista, ennakoivaa ja totuudenmukaista, ja sen tulee antaa kaupunkilaisille, Gott rykte är för staden en viktig princip som styr verksamheten. Staden betonar i all sin verksamhet hederlighet, rättvisa, likabehandling och öppenhet. Staden försöker skapa en stabil och trygg omgivning, respektera invånarnas och de anställdas lagstadgade rättigheter och främja välbefinnande hos invånare och anställda. Staden bemöter sina intressentgrupper enligt enhetliga principer och utgår från att också dessa respekterar de etiska principer som staden godkänt. Alla stadens anställda uppträder hederligt och ärligt. Staden styr inte avtalspartner eller andra parter i syfte att få dem att göra sådant som staden inte kan göra själv på grund av författningar eller stadens egna verksamhetsprinciper. Ingen av stadens anställda får ge, godkänna eller ta emot någon som helst typ av muta, exempelvis en resa bekostad av någon annan, en gåva eller en annan osedvanlig fördel eller form av PR. Alla sådana erbjudanden ska genast avvisas, och förvaltningen eller affärsverket i fråga eller stadens ledning ska underrättas om saken. En personlig fördel får inte på någon som helst nivå påverka beslutsfattandet. Stadens anställda ska undvika privata bisysslor och verksamhet som kan strida mot deras skyldigheter mot staden. Inga som helst oegentligheter eller ohederliga handlingar är tillåtna i stadens verksamhet. Påståenden om sådana undersöks, och rättsliga åtgärder vidtas vid behov. Staden producerar själv eller ordnar trygga och tillförlitliga tjänster för invånarna på ett effektivt och ekonomiskt sätt. Stadens anställda förstår och förutser behov hos invånarna. Uppgifterna om invånarna och användarna behandlas i enlighet med författningarna i fråga och med respekt för integritetsskyddet. Staden följer i sin upphandlingsverksamhet de grundläggande normerna inom det internationella arbetslivet, bl.a. den som går ut på att utnyttjandet av barnarbetskraft ska minska. För att kunna bekämpa den grå ekonomin försäkrar sig staden om att de leverantörer som anlitas vid upphandling har registrerat sig i enlighet med företags- och organisationsdatalagen och betalat skatter och sociala avgifter. Staden ordnar en trygg och sund arbetsmiljö för sina anställda. Målet är att det ska skapas en arbetsmiljö där alla anställda behandlas som individer och kan arbeta på bästa möjliga sätt i enlighet med sina rättigheter och skyldigheter. Staden tillämpar principen om rökfri arbetsplats Staden är en arbetsgivare som i all sin verksamhet betonar likabehandling och respekterar sina anställdas rätt till åsikter, övertygelser och föreningsdeltagande. De anställda garanteras en jämlik och heterogen arbetsmiljö där ingen som helst diskriminering förekommer. Mobbning på arbetsplatsen, sexuella trakasserier och annat olämpligt beteende tillåts inte på stadens arbetsplatser. Stadens kommunikation är öppen, aktuell, förutseende och sanningsenlig och ska ge invånarna, medierna, myndighe-20 18 joukkoviestimille, viranomaisille ja muille sidosryhmille riittävät tiedot päätöksenteosta ja palveluista. Suhtautuminen joukkoviestimiin on aktiivista, palveluhenkistä ja kaupungin kokonaisetua tukevaa. Viranomaisten tiedusteluihin ja pyyntöihin vastataan mahdollisimman nopeasti. Jokainen esimies vastaa osaltaan siitä, että eettiset periaatteet saatetaan henkilöstön tietoon ja että kaikki henkilöstöön kuuluvat noudattavat niitä. KAUPUNGIN STRATEGIA: STRATEGISET TAVOIT- TEET, KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT JA TOIMENPI- TEET Demokratia ja vaikuttaminen Kaupunki toimii kaupunkilaisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja demokratian vahvistamiseksi kokoamalla toimenpiteet kansanvaltahankkeeksi. Toimenpiteet: Luodaan mahdollisuuksia suoran demokratian, kuten kansanäänestysten toteuttamiseksi kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen ja poliittisten puolueiden toimintaedellytyksiä parannetaan Selvitetään edelleen päätösvallan delegoimista alaspäin, osallistavan demokratian hyviä käytäntöjä pyrkimyksenä toteuttaa kokeiluja jo tämän valtuustokauden aikana Kehitetään sähköisen kuulemisen ja vaikuttamisen verkkopalveluja ja uusinta teknologiaa, jotka mahdollistavat tiedon ja vuorovaikutuksen lisäksi kaupunkilaisten osallistumisen kaupungin kehittämiseen Parannetaan edustuksellisen demokratian toimintaedellytyksiä ja mahdollisuuksia paneutua asioiden valmisteluun ja päätöksentekoon Edistetään ja tuetaan nuorten omaehtoisia hankkeita Järjestetään asukkaiden kuulemiseksi keskeisissä palveluissa alueellisia palvelupaneeleja eri alueilla keskushallinnon, eri virastojen ja luottamushenkilöiden yhteistyönä terna och andra intressentgrupper tillräcklig information om beslutsfattande och service. Inställningen till medierna är aktiv och serviceinriktad och utgår från stadens bästa. Svar ges så snabbt som möjligt då en myndighet kommer med en förfrågan eller begäran. Alla anställda i chefsställning ansvarar för att deras medarbetare blir informerade om de etiska principerna och följer dem. STADENS STRATEGI: STRATEGISKA MÅL, KRITISKA FRAMGÅNGSFAKTORER OCH ÅTGÄRDER Demokrati och inflytande Staden arbetar för större påverkansmöjligheter för invånarna och för starkare demokrati genom att sammanföra åtgärder till demokratiprojekt. Åtgärder: Möjligheter skapas för direkt demokrati, såsom folkomröstningar, Verksamhetsförutsättningarna förbättras för det civila samhället, frivilligorganisationerna och de politiska partierna. En utredning görs om möjligheten att ytterligare delegera beslutanderätt nedåt och om goda rutiner för deltagande demokrati. Avsikten är att försök ska genomföras redan under denna fullmäktigeperiod. Staden utvecklar webbtjänsterna och den nyaste tekniken för hörande och påverkan i elektronisk form, vilket utöver att information och växelverkan kan förbättras betyder att invånarna kan vara med och utveckla Helsingfors. Verksamhetsförutsättningarna för representativ demokrati förbättras, likaså möjligheterna att sätta sig in i ärendeberedning och beslutsfattande. Projekt som ungdomar genomför frivilligt främjas och stöds. Invånarna hörs om centrala tjänster och därför arrangerar centralförvaltningen, andra förvaltningar och förtroendevalda tillsammans lokala servicepaneler i olika områden. A. HYVINVOINTI JA PALVELUT A. VÄLFÄRD OCH TJÄNSTER 3.1 Käyttäjälähtöiset palvelut tarjotaan asukkaan osallisuutta ja omaa vastuuta vahvistaen Luodaan uusi palvelukulttuuri Tavoite: Kaupunkilaisten tyytyväisyys kaupungin palveluihin lisääntyy. Kaupunkilaisten keskinäinen eriarvoisuus ja kaupunkiköyhyys vähenee. Arviointikriteeri/mittari: Asiakastyytyväisyys kaupunkitasolla paranee ja hyvinvointierot kaventuvat. Hyvinvointipalvelujen saatavuus ja laatu turvataan. Työttömyyden, erityisesti nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyyden kasvua hillitään voimakkaasti. Elvytyksessä on keskeistä toimet ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi. Kaupungin palveluajattelua parannetaan voimakkaasti ja luodaan uusi asukkaille enemmän arvoa tuottava palvelukulttuuri. Kaupungin henkilöstö kohtaa asukkaat ystävällisesti ja kunnioittavasti asukkaiden omatoimisuutta ja omaa vastuuta lisäten. 3.1 Användarcentrerade tjänster med större delaktighet och eget ansvar för invånaren En ny servicekultur skapas Mål: Invånarna blir nöjdare med stadens tjänster. Ojämlikheten mellan invånarna och den urbana fattigdomen minskar. Bedömningskriterium/mätare: Användarnöjdheten på stadsnivå ökar och välfärdsskillnaderna minskar Tillgången på välfärdstjänster och kvaliteten på dessa tryggas. Ökningen i arbetslösheten dämpas kraftigt, särskilt ökningen i ungdoms- och långtidsarbetslösheten. Centrala stimulansåtgärder är att klimatförändringen dämpas och utslagning motverkas. Stadens servicetänkande förbättras kraftigt, och det skapas en ny servicekultur inom vilken mer värde produceras för invånarna. Stadens anställda bemöter invånarna vänligt och respektfullt, låter dem vara aktivare och ger dem mer eget ansvar. Näytä lisää
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN 5 2010 vuodeksi 2011 ja taloussuunnitelma vuosiksi 2011 2013 Lisätiedot Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN 8 2008 vuodeksi 2009 ja taloussuunnitelma vuosiksi 2009 2011 Lisätiedot Helsingin kaupunki Helsingfors stad
Helsingin kaupunki Helsingfors stad 2012 ja taloussuunnitelma 2012 2014 2012 och ekonomiplan 2012 2014 Khs - Stn 24.10.2011 Kaupunginjohtajan ehdotus Stadsdirektörens förslag SISÄLLYS INNEHÅLL 1 Sivu Sida Lisätiedot Helsingin kaupunki Helsingfors stad
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN 4 2007 vuodeksi 2008 ja taloussuunnitelma vuosiksi 2008 2010 Lisätiedot Kaupunginjohtajan esitys Stadsdirektörens förslag 15.10.2013. Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN 4 2007 vuodeksi 2008 ja taloussuunnitelma vuosiksi 2008 2010 Lisätiedot Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar
Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar KAUPUNGINHALLITUKSEN MIETINNÖT STADSSTYRELSENS BETÄNKANDEN 7 2006 vuodeksi 2007 ja taloussuunnitelma vuosiksi 2007 2009 Lisätiedot Kaupunginjohtajan esitys Stadsdirektörens förslag 8.10.2014. Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå
Kaupunginjohtajan esitys Stadsdirektörens förslag 8.10.2014 Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå TALOUSARVIO 2015 JA TALOUSSUUNNITELMA 2015 2017 BUDGET 2015 OCH EKONOMIPLAN 2015-2017 Veroprosentit Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 133/2009 vp Valtion eläkevastuut Eduskunnan puhemiehelle Edellisen hallituksen aikana arvioitiin, että valtionhallinnosta voitaisiin vähentää vuoteen 2011 mennessä 9 650 työpaikkaa. Lisätiedot Helsingin kaupunginvaltuuston asiakirjat. Helsingfors stadsfullmäktiges handlingar
KIRJALLINEN KYSYMYS 876/2010 vp Työnantajien Kela-maksun poiston vaikutus työpaikkojen määrään Eduskunnan puhemiehelle Työnantajien Kela-maksu on hallituksen esityksestä poistettu. Hallitus perusteli esityksessään Lisätiedot Mot starkare tvåspråkighet i stadens service Kohti vahvempaa kaksikielisyyttä kaupungin palveluissa
ULKOMAALAISTAUSTAISET TYÖMARKKINOILLA Tietoisku 3/2009 Arja Munter Kesk skushallin ushallinto Kehit ehittämis tämis- - ja tutkimus utkimusyk yksikkö Ulkomaalaistaustaisia henkilöitä oli pääkaupunkiseudulla Lisätiedot Kuntamarkkina-tietoisku: Pääekonomistin katsaus. 9.9.2015 Pääekonomisti Minna Punakallio
Kuntamarkkina-tietoisku: Pääekonomistin katsaus 9.9.2015 Pääekonomisti Minna Punakallio 9.9.2015 Minna Punakallio Bruttokansantuotteen volyymin muutos ed. neljänneksestä, % 9.9.2015 Minna Punakallio Työmarkkinoiden Lisätiedot Talousarvio & taloussuunnitelma 2016 Terveydenhuolto. Paraisten kaupunki TERVEYDENHUOLTO
KIRJALLINEN KYSYMYS 1278/2010 vp Osa-aikaeläkkeellä olevien sairauspäivärahaan liittyvien ongelmien korjaaminen Eduskunnan puhemiehelle Jos henkilö sairastuu osa-aikaeläkkeelle jäätyään, putoavat hänen Lisätiedot Vuoden 2012 tilinpäätöksen ennakkotietoja. Kv 25.2.2013 Rahoitusjohtaja Reijo Tuori
KIRJALLINEN KYSYMYS 680/2009 vp Nuorten akateemisten työttömyyden vähentäminen Eduskunnan puhemiehelle Ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneiden työttömyys on kasvanut keväällä 2009 erityisesti 25 30-vuotiaiden Lisätiedot Kuntainfo 5/2014: Toimeentulotuki 1.1.2015 lukien - Kommuninfo 5/2014: Utkomststöd från och med 1.1.2015
Sosiaali- ja terveyslautakunta 212 16.12.2014 Kuntainfo 5/2014: Toimeentulotuki 1.1.2015 lukien - Kommuninfo 5/2014: Utkomststöd från och med 1.1.2015 1010/05/03/00/2014 SosTe 212 Valmistelija; palvelujohtaja Lisätiedot Kaupunginjohtajan ehdotus vuoden 2012 talousarvioksi
Vuoden 2013 talousarviovalmistelun näkymät 15.2.2012 Kaupunginjohtaja Jussi Pajunen Talousnäkymät maailmalla ja Suomessa Kansantalouden ennustelukuja vuodelle 2012 Laitos Julkaisu- ajankohta BKT muutos Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 1012/2010 vp Eläkkeiden maksun myöhästymiset Eduskunnan puhemiehelle Eläkkeiden maksuissa on ollut paljon ongelmia tänä vuonna. Osa eläkeläisistä on saanut eläkkeensä tililleen myöhässä Lisätiedot ASUNTOKUNNAT JA PERHEET 2013
ASUNTOKUNNAT JA PERHEET 2013 Tietoisku 8/2013 Sisällys 1. Asuntokuntien keskikoko pieneni hieman 2. Perheiden keskikoko pysynyt ennallaan 3. Monilapsisuus yleisintä Pohjois-Espoossa 4. Perheiden kaksikielisyys Lisätiedot Talousarvio 2011 ja taloussuunnitelma 2011-2013. Kvsto 3.11.2010
Talousarvio 2011 ja taloussuunnitelma 2011-2013 Kvsto 3.11.2010 Kansantalouden kehitys Yksiköity tavaraliikenne viennin osalta vuosina 2006 2010 (Helsingin Satama) Tonnia Kansantalouden ennustelukuja vuodelle Lisätiedot Talouden näkymät BKT SUPISTUU VUONNA 2013
3 213 BKT SUPISTUU VUONNA 213 Suomen kokonaistuotannon kasvu pysähtyi ja kääntyi laskuun vuonna 212. Ennakkotietojen mukaan bruttokansantuote supistui myös vuoden 213 ensimmäisellä neljänneksellä. Suomen Lisätiedot TALOUSARVIO 2013 TALOUSSUUNNITELMA 2013 2015 BUDGET 2013 EKONOMIPLAN 2013 2015
TALOUSARVIO 2013 TALOUSSUUNNITELMA 2013 2015 BUDGET 2013 EKONOMIPLAN 2013 2015 Kaupunginvaltuusto 14.11.2012 Stadsfullmäktige 14.11.2012 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens översikt... Lisätiedot tulevaisuuden näkymät
Kaupungin taloustilanne ja tulevaisuuden näkymät 3.2.2011 Rahoitusjohtaja Tapio Korhonen Talousnäkymät maailmalla ja Suomessa Kansantalouden ennustelukuja vuodelle 2011 Julkaisuajankohta BKT muutos Inflaatio Lisätiedot Varhennetulle vanhuuseläkkeelle jäävä henkilö ei ehkä aina saa riittävästi tietoa siitä, minkä suuruiseksi hänen eläkkeensä muodostuu loppuelämäksi.
KK 1370/1998 vp Kirjallinen kysymys 1370 Mikko Kuoppa Iva-r: Varhennetun vanhuuseläkkeen riittävyydestä Eduskunnan Puhemiehelle Varhennettua vanhuuseläkettä on markkinoitu ikääntyneille työntekijöille Lisätiedot ULKOMAALAISTAUSTAISET TYÖELÄMÄSSÄ 2007
KIRJALLINEN KYSYMYS 431/2001 vp Yrittäjien asema uudessa aikuiskoulutustuessa Eduskunnan puhemiehelle Työllisyyden hoito on merkittävä osa köyhyyden torjuntaa. Pienyritteliäisyyttä on siten tuettava, jotta Lisätiedot Kuntien ja kuntayhtymien vuoden 2014 tilinpäätösarviot sekä talousarviot ja taloussuunnitelmat vuosille 2015-2017
Kuntien ja kuntayhtymien vuoden 2014 tilinpäätösarviot sekä talousarviot ja taloussuunnitelmat vuosille 2015-2017 Tiedotustilaisuus 11.2.2015 Toimitusjohtaja Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma 8,0 Kuntasektorin Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 317/2012 vp Työeläkkeiden verotus Eduskunnan puhemiehelle Kaksi edellistä hallitusta on luvannut korjata eläkkeiden verotuksen samalle tasolle kuin palkansaajillakin. Toistaiseksi näin Lisätiedot TALOUSARVIO 2011 JA TALOUSSUUNNITELMA 2011 2013 BUDGET 2011 OCH EKONOMIPLAN 2011 2013
TALOUSARVIO 2011 JA TALOUSSUUNNITELMA 2011 2013 BUDGET 2011 OCH EKONOMIPLAN 2011 2013 Kaupunginjohtajan esitys 5.10.2010 Stadsdirektörens förslag 5.10.2010 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 71/2004 vp Ulkomailla työskentelyn vaikutukset kansaneläkkeen viivästymiseen Eduskunnan puhemiehelle Ulkomailla työskennelleiden Suomen kansalaisten eläkepäätökset viipyvät usein kuukausikaupalla. Lisätiedot TYÖLLISYYS JA TYÖTTÖMYYS HELSINGISSÄ 1. VUOSINELJÄNNEKSELLÄ 2014
KIRJALLINEN KYSYMYS 1104/2013 vp Rajatyöntekijöiden oikeus aikuiskoulutustukeen Eduskunnan puhemiehelle Osaamisen kehittäminen ja aikuisopiskelu ovat nykyään arkipäivää. Omaehtoisesti opiskelevat rajatyöntekijät Lisätiedot Suomalaisten varustamoiden ulkomailla rekisteröidyt ja ulkomailta aikarahtaamat alukset 2012 Finländska rederiers utlandsregistrerade och
KIRJALLINEN KYSYMYS 528/2006 vp Talous- ja velkaneuvonnan valtionosuuden kohdentaminen Enon kunnalle Eduskunnan puhemiehelle Valtion talousarviossa on määräraha talous- ja velkaneuvontaan. Lääninhallitusten Lisätiedot Staden Jakobstad - Pietarsaaren kaupunki
KIRJALLINEN KYSYMYS 391/2001 vp Valtiokonttorin maksamien pienten eläkkeiden maksatuksen järkeistäminen Eduskunnan puhemiehelle Useimpien eläkkeellä olevien ihmisten kokonaiseläke koostuu monien eläkelaitosten Lisätiedot PIIRTEITÄ ESPOON RUOTSINKIELISISTÄ
KIRJALLINEN KYSYMYS 1231/2010 vp Vuosilomapalkkasäännösten saattaminen vastaamaan Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota C-486/08 Eduskunnan puhemiehelle Euroopan unionin tuomioistuin (EUT) on jo 22.4.2010 Lisätiedot TULOSLASKELMAOSA 2011 2014
257 TULOSLASKELMAOSA 2011 2014 258 259 TULOSLASKELMAOSA Tuloslaskelmaosa osoittaa, miten tulorahoitus kattaa kaupungin palvelujen tuottamisesta aiheutuvat menot. Tulorahoituksen riittävyyttä arvioidaan Lisätiedot TALOUSARVIO 2013 TALOUSSUUNNITELMA 2013 2015 BUDGET 2013 EKONOMIPLAN 2013 2015
TALOUSARVIO 2013 TALOUSSUUNNITELMA 2013 2015 BUDGET 2013 EKONOMIPLAN 2013 2015 Kaupunginjohtajan talousarvioehdotus 16.10.2012 Stadsdirektörens budgetförslag 16.10.2012 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 220/2009 vp Perhepäivähoitajien palkkaus Eduskunnan puhemiehelle Perhepäivähoitaja on lapsia omassa kodissaan, ryhmäperhepäivähoidossa tai lapsen kotona hoitava henkilö. Perhepäivähoidossa Lisätiedot Talouden näkymät SUOMEN TALOUDEN KASVU VAUHDITTUU VASTA VUONNA 2015 KASVU ON VIENTIVETOISTA
3 21 SUOMEN TALOUDEN KASVU VAUHDITTUU VASTA VUONNA 215 Suomen kokonaistuotanto on pienentynyt yhtäjaksoisesti vuoden 212 toisesta neljänneksestä lähtien. Kevään 21 aikana on kuitenkin jo näkynyt merkkejä Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 1104/2001 vp Kunnan oikeus ilman perillisiä kuolleen henkilön kiinteistöön Eduskunnan puhemiehelle Perintökaaren mukaan ilman perillisiä kuolleen henkilön omaisuuden perii valtio. Omaisuus Lisätiedot TYÖLLISYYS JA TYÖTTÖMYYS HELSINGISSÄ 3. VUOSINELJÄNNEKSELLÄ 2013
34 TYÖLLISYYS JA TYÖTTÖMYYS HELSINGISSÄ 3. VUOSINELJÄNNEKSELLÄ 2013 Helsingin työllisyysaste oli vuoden 2013 kolmannella neljänneksellä 73,3 prosenttia. Työllisyysaste on ollut laskussa vuoden 2012 alusta Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 517/2008 vp Kansaneläkkeen maksaminen eläkkeeseen oikeutetuille Eduskunnan puhemiehelle Kansaneläkkeen saamisen rajoituksia työeläkkeen suhteen on vuoden alusta tarkistettu, ja suuri Lisätiedot TALOUSARVIO 2011 JA TALOUSSUUNNITELMA 2011 2013 BUDGET 2011 OCH EKONOMIPLAN 2011 2013
TALOUSARVIO 2011 JA TALOUSSUUNNITELMA 2011 2013 BUDGET 2011 OCH EKONOMIPLAN 2011 2013 Kaupunginvaltuusto 8.12.2010 Stadsfullmäktige 8.12.2010 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens Lisätiedot Sisältö. Johdanto, Tausta. Laatija: Sosiaali- ja terveysministeriö. Vastauksen määräpäivä: 20.10.2015
KIRJALLINEN KYSYMYS 1291/2001 vp Vapaaehtoisen eläkevakuutuksen eläkeikäraja Eduskunnan puhemiehelle Työmarkkinoiden keskusjärjestöt pääsivät sopimukseen yksityisten alojen työeläkkeiden kehittämisestä. Lisätiedot OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 31.3.2013
1 OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 31.3.2013 Tilanteessa 31.3.2013 kirjanpidollinen tuloslaskelman vuosikate on 1.040.476 euroa positiivinen ja tilikauden osavuositulos on 118.034 euroa ylijäämäinen. Kun otetaan Lisätiedot TALOUSARVIO 2016 TALOUSSUUNNITELMA 2016 2018 BUDGET 2016 EKONOMIPLAN 2016 2018
TALOUSARVIO 2016 TALOUSSUUNNITELMA 2016 2018 BUDGET 2016 EKONOMIPLAN 2016 2018 Kaupunginjohtajan esitys 14.10.2015 Stadsdirektörens förslag 14.10.2015 1 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 773/2013 vp Lahden alueen äkillisen rakennemuutoksen tukitoimet Eduskunnan puhemiehelle Hallitus nimesi lähes päivälleen vuosi sitten Lahden alueen äkillisen rakennemuutoksen alueeksi. Lisätiedot Kaupunkiseutujen talouskasvu 1994 2002 Den ekonomiska tillväxten i våra stadsregioner 1994 2002
KIRJALLINEN KYSYMYS 77/2011 vp Euroopan vakautusmekanismin sopimusluonnos Eduskunnan puhemiehelle Hallitus on alkukesästä 2011 esittänyt Suomen liittymistä Euroopan vakautusmekanismiin (EVM), ja euroalueeseen Lisätiedot Itä-Uusimaa. - kuntajakoselvitysalue. Lehdistötilaisuus 8.5.2013 Sipoo. ä ä. ä ö
KIRJALLINEN KYSYMYS 857/2005 vp Vakuutusmeklaritutkinto Eduskunnan puhemiehelle 1.9.2005 tuli voimaan laki vakuutusedustuksesta (570/2005). Lain 49 :n mukaan siirtymäsäännöksistä säädetään seuraavasti: Lisätiedot SONKAJÄRVEN KUNTA 22.9.2014 Kunnanhallitus SONKAJÄRVEN KUNNAN VUODEN 2015 TALOUSARVION JA VUOSIEN 2016 2017 TALOUSSUUNNITELMAN LAADINTA
SONKAJÄRVEN KUNTA 22.9.2014 Kunnanhallitus Toimielimet SONKAJÄRVEN KUNNAN VUODEN 2015 TALOUSARVION JA VUOSIEN 2016 2017 TALOUSSUUNNITELMAN LAADINTA Yleinen taloudellinen tilanne Suomen bruttokansantuotteen Lisätiedot TALOUSARVIO 2014 TALOUSSUUNNITELMA 2014 2016 BUDGET 2014 EKONOMIPLAN 2014 2016
TALOUSARVIO 2014 TALOUSSUUNNITELMA 2014 2016 BUDGET 2014 EKONOMIPLAN 2014 2016 Kaupunginvaltuusto 13.11.2013 Stadsfullmäktige 13.11.2013 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens översikt... Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 759/2004 vp Liikunnanopettajien pätevöityminen terveystiedon opettajiksi Eduskunnan puhemiehelle Uuden lain myötä aikaisemmin valmistuneet liikunnanopettajat eivät ole päteviä opettamaan Lisätiedot ESPOON VÄESTÖRAKENNE 2010 / 2011
ESPOON VÄESTÖRAKENNE 2010 / 2011 Tietoisku 6/2011 Sisällys 1 Väestön määrän kehitys 2 Väestön määrä alueittain 3 Tilapäisesti asuvat ja nettoasukasluku 4 Ikä ja sukupuoli 5 Äidinkieli 6 Espoossa asuvat Lisätiedot Pro kuntapalvelut verkoston arvioita ja ehdotuksia uudelle valtuustolle Helsingin kaupungin taloudesta ja budjetista
Pro kuntapalvelut verkoston arvioita ja ehdotuksia uudelle valtuustolle Helsingin kaupungin taloudesta ja budjetista Kulut kaupunkilaisten tarpeiden mukaan Kuluvan vuoden budjetti on laadittu pitäen lähtökohtana Lisätiedot Veroprosentin korottamispaine porin selvityksestä, Eurajoella ei vahvan taseen takia korottamispainetta:
Veroprosentin korottamispaine porin selvityksestä, Eurajoella ei vahvan taseen takia korottamispainetta: Kuntakohtainen paine veroprosentin korottamiseksi 2012 2017e 2021e 2025e Harjavalta 23,6 23,4 25,0 Lisätiedot TALOUSARVIO 2015 TALOUSSUUNNITELMA 2015 2017 BUDGET 2015 EKONOMIPLAN 2015 2017
TALOUSARVIO 2015 TALOUSSUUNNITELMA 2015 2017 BUDGET 2015 EKONOMIPLAN 2015 2017 Kaupunginjohtajan esitys 8.10.2014 Stadsdirektörens förslag 8.10.2014 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens Lisätiedot TAMPEREEEN TYÖLLISYYS TAMMI KESÄKUUSSA 2008
TILASTOTIEDOTE Sivu 1 / 6 TAMPEREEEN TYÖLLISYYS TAMMI KESÄKUUSSA 2008 Tampereen työllisyyden kehitys jatkoi hidastumistaan Työnvälitysrekisteritietojen mukaan Tampereella oli tämän vuoden puolivälissä Lisätiedot Suhdanne 2/2015. Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 23.09.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA THE RESEARCH INSTITUTE OF THE FINNISH ECONOMY
Suhdanne 2/2015 Tutkimusjohtaja Markku Kotilainen ETLA 23.09.2015 ELINKEINOELÄMÄN TUTKIMUSLAITOS, ETLA Ennusteen lähtökohdat ja oletukset - Suomea koskevassa ennusteessa on oletettu, että hallitusohjelmassa Lisätiedot Eduskunnan puhemiehelle
KIRJALLINEN KYSYMYS 1258/2001 vp Kelan asumistuki Eduskunnan puhemiehelle Yleinen vuokrataso on noussut viime vuosien aikana huomattavan korkeaksi. Varsinkin pienten asuntojen neliövuokrat ovat kaupungeissa Lisätiedot TYÖLLISYYS JA TYÖTTÖMYYS HELSINGISSÄ 1. VUOSINELJÄNNEKSELLÄ 2012
15 TYÖLLISYYS JA TYÖTTÖMYYS HELSINGISSÄ 1. VUOSINELJÄNNEKSELLÄ 2012 Helsingin työllisyysaste oli vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä 72,6 prosenttia. Työllisyysaste putosi vuoden takaisesta prosenttiyksikön Lisätiedot TALOUSARVIO 2012 TALOUSSUUNNITELMA 2012 2014 BUDGET 2012 EKONOMIPLAN 2012 2014
TALOUSARVIO 2012 TALOUSSUUNNITELMA 2012 2014 BUDGET 2012 EKONOMIPLAN 2012 2014 Kaupunginvaltuusto 9.11.2011 Stadsfullmäktige 9.11.2011 Sisältö Innehåll 1 Kaupunginjohtajan katsaus Stadsdirektörens översikt... Lisätiedot Väkiluku ja sen muutokset 31.12.2013
KUUKAUSIRAPORTOINTI Väkiluku ja sen muutokset 31.12. Väkiluvun kehitys 54800 Mikkelin kaupungin väkilukuennakko kuukausittain 1.1. lukien (joulukuun 2012 luvussa on myös Ristiina ja Suomenniemi vertailun Lisätiedot HELSINGIN KAUPUNGIN KIRJAAMO HELSINGFORS STADS REGISTRATORSKONTOR Saapunut/Inkommit 26.10.2012 30. 10. 2012
Opetuksen järjestäjät HELSINGIN KAUPUNGIN KIRJAAMO HELSINGFORS STADS REGISTRATORSKONTOR Saapunut/Inkommit 26.10.2012 Dnro/Dnr 30. 10. 2012 Tehtäväluokka 2_ Uppgiftsklass Dnro Lisäys 11.10.2012 päivättyyn Lisätiedot ESPOON VÄESTÖRAKENNE 2014 / 2015
ESPOON VÄESTÖRAKENNE 2014 / 2015 Tietoisku 6/2015 Sisällys 1 Väestön määrän kehitys 2 Väestön määrä alueittain 3 Tilapäisesti asuvat ja nettoasukasluku 4 Ikä ja sukupuoli 5 Äidinkieli 6 Espoossa asuvat Lisätiedot Loviisan kouluverkon kehittämissuunnitelma 2013-2018, INFO / Utvecklingsplan för skolnätet i Lovisa 2013-2018, INFO
Yhteisen kirkkovaltuuston kokous 2/2015 Gemensamma kyrkofullmäktiges sammanträde 2/2015 Aika Tid ti/tis 19.5.2015 klo/kl. 17.00 18.23 Paikka Plats Kauniaisten kirkko, Kavallintie 3 Grankulla kyrka, Kavallvägen Lisätiedot MAAKUNNAN TILA KESÄ 2013 -KATSAUS LANDSKAPETS TILLSTÅND SOMMAREN 2013 -ÖVERSIKT
Varsinais-Suomen liitto Egentliga Finlands förbund Regional Council of Southwest Finland MAAKUNNAN TILA KESÄ 2013 -KATSAUS LANDSKAPETS TILLSTÅND SOMMAREN 2013 -ÖVERSIKT MAAKUNNAN TILA KESÄ 2013 -KATSAUS Lisätiedot 12 25.01.2010. Tulosalue, kustannuspaikka Hyväksyjä Varahenkilö. 4000 Rakennusvalvonta Rakennusvalvontapääll. Rakennusvalvontasiht.
KIRJALLINEN KYSYMYS 664/2003 vp Laboratoriolääketieteen ammattiryhmien koulutus- ja työtilanne Eduskunnan puhemiehelle Laboratoriolääketieteen asiantuntijoita, kuten erilaisia laboratoriolääkäreitä, sairaalakemistejä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute