Kotimaa Saimaannorpan suojelu jatkuu sopimuksilla kalastusrajoituksista – heikko lumitilanne uhkaa pesintää
Julkaistu: 2.2.2016 13:22
Erittäin uhanalaisen saimaannorpan suojelu jatkuu vapaaehtoisten kalastusrajoitus­sopimusten turvin. Keväinen kalastuskielto säilyy ennallaan huhtikuun puolivälistä kesäkuun loppuun.
Sopimusten tarjoaminen kalavesien omistajille alkoi tiistaina. Ympäristöministeriön tavoite on saada verkkokalastuskielto kaikkiaan 2 600 neliökilometrin alueelle.
Maatalous- ja ympäristöministeri Kimhttp://www.hs.fi/haku/?search-term=kimmo Tiilikainenhttp://www.hs.fi/haku/?search-term=mo+tiilikainen (kesk) linjasi toimia saimaannorpan suojelemiseksi tiistaina Sulkavalla, jossa kolattiin apukinoksia norpan pesinnän turvaamiseksi.
Tiilikainen ei esitä verkkokalastuskiellon ulottamista heinäkuulle, kuten tutkijat ja ympäristöjärjestöt ovat esittäneet, vaan pitäytyy entisessä käytännössä. Sen mukaan kielto päättyy kesäkuun lopussa. Lisäksi muikkuverkot vapautetaan rajoituksesta.
Saimaannorpan suojelu varmistetaan Tiilikaisen mukaan yhdessä paikallisten tahojen kanssa. Hänen mukaansa nykykäytäntö on onnistunut, koska norppakanta on kasvanut.
”Viime vuosikymmenenä kalastusrajoituksista on sovittu laajalti, mikä on tuottanut tulosta. Olemme myös havainneet, että sopimusten avulla tietoisuus rajoituksista ja norpan suojelusta kasvaa”, Tiilikainen toteaa ympäristöministeriön tiedotteessa.
”Sopimukseen kannattaa tarttua, koska näin osakaskunnat voivat osoittaa sitoutuneisuutta norpan suojeluun. Sopimuksen solmineet osakaskunnat saavat myös taloudellista korvausta kalastusrajoitusalueelta”, Tiilikainen sanoo.
Verkkokalastuskiellon pitäminen entisellään sisältyi saimaannorpan suojelun ja kalastuksen yhteensovittamista pohtineen työryhmän esitykseen. Työryhmän joulukuun puolivälissä jättämä esitys oli eripurainen kompromissi, ja siihen sisältyi useita eriäviä mielipiteitä. Erimielisyyttä oli muun muassa juuri verkkokalastuskiellon ajankohdasta.
Tutkijat ja ympäristöjärjestöt ovat esittäneet kiellon ulottamista heinäkuulle, josta on tullut kuuteille vaarallisin kuukausi.
Saimaannorpan luonnonpesinnän onnistuminen tänä talvena on epävarmaa, sillä Saimaalla on liian vähän ja vääränlaista lunta. Saimaannorppa ei pysty kaivamaan pesää hentoiseen pakkaslumeen.
Ensimmäiset saimaannorpat synnyttävät helmikuun puolivälissä. Jos lunta ei ole, norppa joutuu synnyttämään ja imettämään avojäällä, mikä heikentää kuuttien mahdollisuutta selviytyä.
Huonolumisina talvina kuuttien pesäkuolleisuus on ollut 30 prosenttia.
Viime vuonna osa kuuteista syntyi luonnonkinospesiin ja osa apukinoksiin, joita tehtiin vähälumisille alueille 68. Saimaalle on kasattu apukinoksia myös tänä talvena.
Ympäristöjärjestö WWF:n suojelujohtaja Jari Luukkonenhttp://www.hs.fi/haku/?search-term=jari+luukkonen oli Sulkavalla mukana apukinoksia kolaamassa. Hänen mukaansa apukinosten tulokset voivat valua hukkaan, jos kuutit kuolevat verkkoihin heinäkuussa.
”Ihminen on auttanut pieniä kuutteja elämän alkuun vähälumisina tai lämpiminä talvina. On ristiriitaista, että kuuttien elämän suurinta uhkatekijää, verkkokalastusta, ei haluta rajoittaa koko heinäkuun ajaksi, ja auttaa kuutteja pysymään hengissä siihen asti, kun niiden elämänkokemus ja voimat ovat karttuneet”, Luukkonen ihmettelee tiedotteessa.
Suomi on vastuussa saimaannorpan suojelemisesta, sillä norppia on vain Suomessa. Laji on luokiteltu sekä kansallisesti että kansainvälisesti erittäin uhanalaiseksi.
Saimaannorppia on nyt arviolta 320.
Norppia uhkaavat kalanpyydykset, ilmastonmuutos sekä kannan pieni koko ja pirstaleisuus.
Norpan suojelemiseksi Saimaalle on asetettu kalastusrajoituksia. Keväisen verkkokalastuskiellon tavoite on varjella kuutteja. Aikuisten norppien kalanpyydyskuolemia on pyritty vähentämään eräiden kalanpyydysten ja kalastustapojen kiellolla.