⭐Alkusuomen genitiivi. absoluuttisen nimen apuglossana. ^s
Alkusuomen genitiivi. absoluuttisen nimen apuglossana. ^s
Download "Alkusuomen genitiivi. absoluuttisen nimen apuglossana. ^s
1 ioo ^s<o kusiiomen ffenitiivin funktsioista. 1, 2. Alkusuomen genitiivi absoluuttisen nimen apuglossana. Semologinen tutkimuskoe, kirjottannt E. A. Tnnkelo, -t^y--"» *, HELSNK Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.2 Aikaisemmin on ilmestynyt: E. A. TUNKELO, Alkusuomen genitiivin funktsioista, i: Alkusuomen genitiivi relatiivisen nimen apugloosana. V +278 s. Hinta: 5 mk.3 SUOMALASEN KRJALLSUUDEN SEURAN TOMTUKSA 120 OSA.4 Presented to the LBRARY of the UNVERSTY OF TORONTO hy PROFESSOR HARRY MURK5 Alkusuomen genitiivin funktsioista. 1, 2. Alkusuomen genitiivi absoluuttisen nimen apuglossana. Semologinen tutkimuskoe, kirjottanut E. A. Tunkelo, t^y^^^ * HELSNK Suomalaisen Kikjai.lisuudex Seura.6 HELSNK v.rio, Su<».\iAi-. vikjai,!.. Skukan vih.iaiain(in Osakkvii i.7 A^A Esipuhe. Tutkija tai asian iiarrastaja, joka ottaa vaivaksecii tutustua tähän tutkimukseen, on ehkä sanova tai arveleva, että sen painattaminen ja julkaiseminen on ollut vieläkin liian aikaista, koska monet siinä käsiteltävistä kysymyksistä ovat jääneet pätevää vastausta vaille. Tekijän olisi pitänyt matkustamalla edfs aunukscn ja vepsän alueille täydentää tietojaan tämeren-suomalaisista kielistä ja sitten vasta ryhtyä niiden historiallisten päätelmäin tekoon, joilla hän on koettanut päästä selville alku- eh kantasuomen kannasta. Tulokset olisivat ehkä tulleet tyydyttävämmät. Viimeistelyn ja painatuksen aikana, jolloin yleissilmäys kokonaistuloksiin on tekijälle selventynyt, tämä ajatus on osittain masentavana tunkeunut hänenkin mieleensä. Ulkonaiset olosuhteet ovat tällöin kuitenkin jo olleet sellaiset, että»suotuisampain aikain» odottelu on näyttänyt toivottomalta. Ja nytkin vielä on epätietoista, milloin olot järjestynevät sellaisiksi, että kielentutkimusmatkoja itärajamme tuolle puolelle käy suunnitteleminen. Työssä on tekijälle suurimman vaikeuden tuottanut käsiteltävän, eräissä kohdissa hyvin runsaan kieliaineksen fuuktsioniopillinen analyysi ja luokitus, eli, toisin päin sanottuna, tutkimuksen deskriptiivinen puoh. Valmiiden aineskokoclmain ja esitöiden puute on aiheuttanut, että tämä puoli on vaatinut ja saanut tutkimuksessa verraten laajan tilankin, niin että tutkimusta ehkä voisi yhtä suurella syyllä sanoa»yhteissuomalaisen» kuin alkusuomen genitiivin merkintötehtäväin selvittelyksi. Kun tämä taas on ollut tähän asti tekemättä ja kait olisi kulunut aikaa, ennenkuin toinen olisi sen ottanut tehdäkseen, jos se tällä kertaa alettuna olisi jäänyt»rasiksi», on tekijä toivonut myöskin tämän tehtävän suorituksella, vaikka sekään ei ole aukotonta eikä ehkä moitteetontakaan, ansainneensa oikeutta tuoda tekeleensä julkisuuteen näinkin kalliina painatus-8 V aikana. Tutkimuksen alkupuolen saama arvostelukin on tätä toivoa tukenut: ks. E. N. Setälä, tber die iunktionen des genitivs im urfinnischen : Anzeiger der Finiiisch-ugrischen Forschungen X 6. Juuri mainittu arvostelija on, syystä kyllä, huomauttanut, että aikaisemmin julkaistun osan dispositsioni on liiaksi syntaktisten näkökohtain määräämä, joten se ei anna semologisesti kyllin elieätä kokonaiskuvaa. Tähän dispositsionin heikkouteen johti tekijän huomion ehkä liiallinen kiintyminen pääjäsenten erilaisiin ekspressiiviteettiasteisiin. Nyt käsillä olevan osan kokoonpanossa tätä näkökohtaa ei tarvinnut pitää silmällä, vaan jälkipuoliskon on voinut alkuperäistä suunnitelmaa muuttamattakin jaotella semologisten perusteiden mukaan, joten tekijä toivoo, että jälkipuolisko ainakin tässä suhteessa on tullut edellistä eheämpi. Tämän tutkimuksensa sovittamisesta prof, NoREENin kieliopilli-, seen jäi-jestelmään, jonka tarkotuksennmkaisuutta prof. Setälä mainitussa arvostelussaan suuresti epäilee ja joka uusine oppisanoiueen lienee oudostuttanut muitakin tarkastajia, tekijä ei ole halunnut eikä voinutkaan luopua. Tosin eivät koko järjestelmän kaikki mahdolliset ansio- tai heikot puolet ole voineet hänen ahtaalla liikkuma-alallaan tulla koetteelle, mutta Noreenin status-käsitteestä ja -järjestelmästä, joihin arvostelussa erityisesti oli kohdistettu se epäilys, että Noreenin status- ja kaasus-käsitteet tuskin ovat omiansa edistämään sellaisen kokonaiskuvan saantia aineesta, mikä on tieteellisen tutkimuksen ensi tehtäviä, tekijä on saanut lisää kokemusta, joka on hänessä vahvistanut luottamusta niihin. Tekijälle on status-käsite ollut tuntuvana apuna sekä siinä työssä, jonka tuloksia hän Jiyt rohkenee tarjota nähtäviksi, että muissakin merkintötehtäväin erittelyissä, olipa sitten yksityistapaus selitettävänä tai laajoja aineskokoelmia ryhmiteltävinä taikka saatuja käsitteitä lyhyesti ja täsmälhsesti nimitettävä. Statusjärjestelmäänsä Noreen itse haluaa pidettävän vain luonnostelmana ja vajavana (»i hög grad preliminär och ofullständig»), eikä tekijäkään tahdo sitä pitää lopullisena, vaan on siitä paikoin poikennutkin ja työnsä aikana monesti tuntenut tarvetta saada sen erinäisistä kohdista neuvotella järjestelmän luojan tai jonkun asianharrastajan kanssa, mihin, ikävä kyllä, (äällä ei juuri ole ollut tilaisuutta. Mutta tekijässä on vain varmentunut se käsitys, että Noreenin status-käsite tulee olemaan sekä deskriptii viselle että veitailevalle ja historioivalle ka;isnsten funkisioniopille yhtä hedelmöittävä kuin m. m. historialliselle äänneopille on ollut tieteellinen äänne-käsite ja se äänteiden tarkka erittely, määrittely, luokittelu ja systeemointi, minkä fonetiikan synty ja kehitys on tehnyt uusimpana aikana mahdolliseksi. Jos taas käsite status9 V on liyödylliiicii, näyttää myöskin so käsite, jot;i Noreen tarkottaa nimellä kaasus", edellisen rinnalla olevan tarpei-uinen. Terminologisten sekaannusten vuoksi ehkä olisi parempi, jos tälle käsitteeiie löydettäisiin toinen, edes yhtä sopiva nimi kuin Noreenin käyttämä. Tunnustaen ainakin teoreettisesti oikeutetuksi sen huomautuksen, että tekijä lappalaisten, karjalaisten ja liiviläisten ainesten poiminnassa oli osittain ammentanut käännösteksteistäkin, tekijä nyt on koettanut tätä välttää ja siitä syystä tarkastanut lapin genitiivin käytön Johan Turin laajahkossa teoksessa»muittahis samid birra» (Kobenhavn 1910; osutettu merkillä T.) sekä J. Qvigstadin ja G. Sandbergin julkaisemissa lapin kielen näytteissä (»Lappische Sprachproben»): Suomalais-ugrilaisen seuran Aikakauskirja Karjalasta ovat prof. A. R. Niemen julkaisemat»vienan läänin runot» tarjonneet ainesta, jota ei ollut yhtä mukavasti käytettävissä siloin. kun edellinen puolisko oli kirjotettavana. Käännösten täydelhnen välttäminen olisi kuitenkin vienyt ra. m. suomen ja viron vanhan kirjakielen sivuuttamiseen enemmän kuin näiden kielten deskriptiivisen käsittelyn kannalta saattaa olla suotavaa. Tutkimuksessa, joka nykykielten kannasta lähtien pyrkii muinaiseen emäkieleen päin, pitää oikeastaan ottaa huomioon kaikki ne nykykantaan kuuluvat tapaukset, jotka tutkimuksen piiriin sisältyvät, mutta saatavissa olevan aineiston avulla tutkijan on osotettava, mitkä niistä ovat suhteellisesti myöhäsyntyisiä ja nimenomaan käännöstietä tulleita sekä sen vuoksi emäkieleu kannan haahmottelussa syrjäytettäviä. Mikäli tällöin onnistutaan löytämään eri kielistä rinnakkaisia käännöstietä kulkeutuneita tyyppejä, on käännöskielenkin käyttö vain täydentänyt tutkimusta, sekaannuttamatta alkukannan selvitystä. Eräitä kirjallisia virolaisiakin ja suomalaisia lähteitä, joita ei mainita edellisen puoliskon»lyhennysten luettelossa», on käytetty lisäainesten poiminnassa tätä tutkimuksen jaksoa varten. Kesällä V tekijä sai tilaisuuden tehdä poimintoja vielä myöskin prof. Lauri Kettusen laajoista etelävepsäläisistä kielennäytekokoelmista ja on siten saamiaan aineksia voinut sovittaa eräisiin kohtiin, jotka ovat kirjan loppupuolella. Tästä avusta tekijä julki lausuu prof. Kettuselle vilpittömän kiitoksensa; samoin prof. Y. WiCHMANNi]le eräistä huomautuksista ja tseremissin-näytteistä sekä varsinkin prof. E. N. SETÄLÄlle. jonka kokoelmista enimmät vepsän ja suuri osa vatjankin esimerkeistä ovat peräisin ja joka mm. yllämainitulla arvostelullaankin on tekijän työtä edistänyt. Kiitollisuuden velkaa on tekijällä myöskin maistereille E. V. Ahtia, J. Ku.tola, W. Gri-XTHAL10 V ja J. Mark sekä eräille toisille, ra.m. karjalais- ja virolaissyntyisille tiedonantajilleen, jotka kirjassa mainitaan kukin kohdallaan. Suurimpaan kiitollisuuden velkaan tekijä jää Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle, joka on tehnyt mahdolliseksi tutkimuksen julkilulon painettuna. Ensimmäint^n osa tekijän suunnittelemaa tutkimusta»alkusuomen genitiivin funktsioista» tulee täten valmiiksi. Samalla tulee tehtävän laajempi ja merkitysopillisesti ehkä tärkeämpi puoli suoritetuksi. Mielenkiintoista»datiivi-genitiiviä») on tämän teoksen alkupuolen ilmestymisen jälkeen historiallisesti käsitellyt toht. H. Ojansuu tutkimuksessaan»mikael Agricolan kielestä» (Helsinki 1909, SS ), proi. Setälä muutamia vuosia takaperin eräässä Kotikielen seuralle pitämässään esitelmässä, joka vielä ei ole tullut julkisuuteen, ja vertailevasti unkarilainen tutkija, toht. Ödön Beke kirj otuksessaan»ljber den dativ-genitiv in den finnisch-ugrischen Sprachen», joka on ilmestynyt vv painetussa Suomalaisugrilaisen seuran Aikakauskirjan XXX osassa (n:rona 11). Vaikka adverbaalisen genitiivin yksityiskohtaisempaan merkitysopilliseen selvittelyyn vielä kyllä jäisikin tilaisuutta, on tekijälle tällä kerralla vielä epätietoisena, onko hänen tarpeellista jä mahdollista saattaa tutkimus alkupuoliskon 24 sivulla esitetyn suunnitelman mukaisesti päätökseen. Helsingissä maaliskuulla Tekijä.11 Sisällys, Esipnlie MVU V OSAN JÄLKMMÄNEN PUOL: Geuitiivi absoluuttisen nimen apuglossana. A. Ulkoiset statukset, status exteriores. Aa. Adnominaalinon g-enitiivi paikan ilinottajana. Status iuessivus localis 3 St. adessivus localis 26 St. centri 31 St. elativus localis 32 St. allativus aut oblativus localis 34 St. elativus aut ablativus localis 34 St. interessivus 37 Bb. Adnominaalineu genitiivi ajan ilraottajana. St. inessivus teraporalis 38 St. elativus temporalis 43 Cc. Adnominaalinen genitiivi mitan ilinottajana. St. mensurae 44 St. pretii 57 St. intervalli 62 Dd, Adnominaalinen genitiivi ilmottaa ulkonaista yhteenkuuluvaisuutta: status coexsistentiae. Ee. St. coexsistentiae temporalis 67 St. attributivus 67 Adnominaalinen genitiivi ilmottaa kokonaisuuden (osan vastakohtana). St. totius 79 St. separativus 8212 X B. Sisäiset statukset, status iotcrloros. Aa. Adnoiniiiaalinen genitiivi 1 u o k i 1 1 e 1 u- eli k 1 a s s i f i k a t s i o n i- statuksissa. St. definitivus 84 St. interferentiae Bb. Adnominaalinen genitiivi 1 a a d n n m ä ä r i 1 1 e 1 y- eli k v a 1 i- fikatsioni statuksissa. St. materiae 103 St. accidentiae 121 St. respectivus 135 St. limitativus 142 Cc. Adnominaalinen genitiivi r i i p p u v a i s u u s s u h t e o n ilmottajana : status dependentiae. St. causativus 146 St. consecutivus 150 St. finis "^ 150 St. commodi vei incommodi (St. oppositivus " ) St. auctoris 175 St. originis St. producti 191 St. instrumcnti 192 St. objectivus indirectus 193 St. possessoris 194 St. principatus 205 St. generatoris 1. generatricis 210 St. rcciprocitatis 212. Loppukatsaus. a. Alkusuomen genitiivi absoluuttisen nimen apuglossana. b. Alkusuomen genitiivi nimen apuglossana." Liite: Gen. eumulans 221 Lisäys 284 :n loppunii 22413 Lisiä lyhennysten luetteloon, joka on alkupuolen sivuilla JUT 27"). Suomi. A. Kallas z=: Aino Kallas. Meren takaa. Toinen sarja. Helsinki Hels. S. = Helsingin Sanomat. J. =^ Daniel Juslenius. Suomalaisen Sana-Lugun Coetus. Tukholma Kkoski == Hilda Käkikoski kirjeittensä ja kirjoitelmiensa valossa. [.] Julkaissut Tiima Hainari. Helsinki KTYE =: Kansa[ntaloudellisGn yhdistyksen Esitelmiä. Pl. = Päivälehti. R. = G. Renvall. Suomalainen Sana-Kirja. Turku Salonen ^m Birger Salonen. Zoologian alkeet. Kolmas, korj. painos. Jyväskylä S. TPSH = Santeri ngman. Tutkimuksia Pohjoissuomen historiasta. Helsinki SKVR = Suomen kansan vanhat runot. SUSA =r Suomalais-ugrilaisen seuran Aikakauskirja. US = Uusi Suomi Karjala. VLR = Vienan läänin runot. Julk. A. R. Niemi z= SKVR ::= Suonien kansan vanliat runot 1 t. Aunus. J. Kujola z= maist. J. Kujolan suullisesti antama tieto. Salmi. Kuj. =z Joli. Kujola. Äänneopillinen tutkimus Salmin murteesta. Helsinki 1910 Suomi V 10 n. Vepsä. ^ " ^ ^ prof. Lauri Kettusen etelävepsäl. ^ kokoelmista. L. Kettunen ^14 X Vatja. A. = V. Alava. Vatjalaisia häätapoja. Helsinki 1908 = Suomi V 7 n. K. = Lauri Kettusen sanakokoelma Suom.-ugril. seuran arkistossa. Viro. EK. = Eesti Kirjandus. E. K. Seltsi kuukiri. ELr. j^^gg^i lugemiseraamat. Väljaaunud Gustav Suits.. (Helsingis ELR. j j()ip,) E. Pm. \ Eggti Postimees (sanomalehti). E. Postim. j Pm. = Postimees (sanomalehti). SL. =r Setukeste Laulud, väljaannud Dr. Jakob Hurt = Monumenta Estoniae antiqvae. Lappi. T. = Johan Turi. Muittalus samid birra. Kubeuhavn =r Suomalais-ugrilaisen seuran Aikakauskirja, Journal de la So- SUSA [ f ciete Finno-ougiienne.15 OSAN JÄLKMMÄNEN PUOL: ADNOMNAALNEN GENTY ABSOLUUTTSEN NMEN APUGLOSSANA.16 17 A. Ulkoiset statukset, status exteriores. Aa. Adnominaalinen genitiivi paikan ilmottajana tämeren-suomalaisissa kielissä on adnominaalisella genitiivillä nykyään eräänä tärkeänä merkintötehtävänä paikan ilmottaminen. Kun tämä puoli genitiivin merkintötehtävistä on tähänastisissa deskriptiivisissäkin tutkimuksissa ja esityksissä tullut melkein kokonaan sivuutetuksi, ^ suotakoon sen deskriptiiviselle käsittelylle seuraavassa laajahko tila. Tällöin on ensi sijan saapa yleisin status, status inessivus locälis jolla tarkotamme sitä apu- ja päägiossan välistä suhdetta, että edellinen ilmaisee, missä, s. o. minkä rajain sisäpuolella, jälkimmäisen nimittämä olento tai muu olio, ominaisuus tai olotila ajatellaan sijaitsevaksi, tapahtuma tapahtuvaksi. Tämän suhteen osottajana genitiivi esiintyy sanayhtymissä ja yhdyssanoissa, joilla nimitetään a) olentoja, b) kasveja, c) elottomia esineitä, d) tapahtumia ja olotiloja, taikka mielikuvia ja ajatuksia, mielikuvasarjoja ja ajatusrakennelmia. a. Pää^lossana on elollisen olennon nimi Jos genitiivillä, joka ominaismerkitykseltään tarkottaa paikkaa, on pääglossana henkilön tai muun olennon nimi, saa st. ^ Mainitaan vain Setälän Suomen kielen lauseopin" 7:nnessä painoksessa, 30 siv.18 marski Se Anton : Gen. paikan ilmottajana. inessivus localis useita eri vivahduksia, joista lähemmin pykälissä 240, 245, 247. Suomi. a. Keski-Hämeen y. m. seutujen kansankielessä ovat yleisiä sellaiset henkilönnimet, joissa pääghna on asianomaisen henkilön ristimänimi tai jokin muu kotoinen puhuttelunimi taikka hänen laajemmaltikin tunnettu arvonimensä, ja apughna sen aa. talon, torpan, mökin jne. nimen genitiivi, jossa hän asuu tai vakinaisesti oleskelee. Näistä nimistä mainittakoon näytteiksi muutamia Längelmäeltä, tämän kirjottajan kotipitäjästä: Mäkelän-Kallu Mäkelä-nimisen torpan isäntä Kallu; Mäkeläm-Miina = Mäkelän torpan emäntä, edelhn vaimo; Mäkeläj-Juhannes = saman torpan J.-niminen poika; Mäkeläm-Manla = s. t. miniä, edelhn vaimo; i ö7ie?är-j?eeimfca = saman t. täysikasvuinen tytär Fredrika; Poukam-Matti = Poukka-nimisen talon renki, Matti S.; Poukan-Olka saman talon tytär; Manilan-akranoo7ni = M. -uimisen talon poika, sittemmin omistaja, viraltaan agronomi; Jussilampappa = J. -nimisen talon vanha isäntä, puhuteltu ""papaksi; Yrjöläm-mmnmu =: Y:n talon vanha emäntä, talon ja suvun kesken»mummu»; Manulan täti, ^Hkkilän täti (erään perheen lasten) M:ssa, N:ssä asuva täti; Musta7iojan kirkherra- vainaa = eräs M:n torpassa asunut pastori-vainaja; Korver^raatari = räätäli V. L.. jnka asui Korpi-nim. talossa; Kiiiniämej^Jokine = se Jokinen, joka oli isäntänä Kiviniemen talossa (eräs toinen J. asui nim. kirkonkylässä,»kirkolla», ja nimitettiin aikanaan Kirkoj ^Jokiseksi). Tämä nimen-tyyppi on tavallinen uudessa, alkuperäisessä kaunokirjallisuudessakin, josta tässä muutamia näytteitä: Mälkilän väki taas ehtii asettua ensimmäisille sijoille S. M Jus- sila tai niinkuin häntä ennen, kun ei vielä ollut isäntänä talossa, yleiseen kutsuttiin: Jussilan Anttoo KK. 10. Kyllä Kartanon ukko tietää mitä puhuu 46. on sieltä samalta kyl/iltä Pajusen talon Reillu niminen ijoika. Kauppis-H. 27. Kiireesti pistäytyi hän talonmieheltä ryyppyjä saamassa. 39. Tuvassa istui muutamia lähimökkien ukkoja ja akkoja 60. Laara otti mökin Pietan itselleen vähäksi aikaa hoitomieheksi. 76. Toimikas eukko, se meidän eukko Kivi Ns Suitian on käskyläinen Leino 34. ken viimeinen on Svidjan Flemingeistä 77. kuuli kun puhui Laukon Kurki 58. Kankaisten vafaaherran ratsu on satuloitava 59 Meidän [talon] piikaluttö? TP. Tj. 40. Se kihlaa sen talon tyttären, jossa se asuu, sen lautamiehen 141. bb. Aghna kylän,»k u 1 m a k u n n a n» tai p i t ä j ä n nimi Kehno lienenki poloinen, Kehnommaksi kellätähän. Eipä se19 Ei Pariisin tämän i Sama Rooman Stockhohnin : wäkiuallan : 239. St. inessivus localis. 5 paha olisi. Kun kylän paras panisi [= panettelisi], Kylän kukka kuikuttaisi, Kylän sankan sanoisi. Sepä vasta sen pahempi, Sepä äsken äitelämpi, Kun panee kylän pahimmat. Kylän huonot kuikuttavat, Kylän kehnot kelläjävät. Kylän herjat herjoavat, Kylän rietat riivoavat, Kylän ilkiät ilovat Kant. 93 i i»! työdh tule walitetta pitäiähän miesten edhes Martti 25 hänen pitä anoman iakoa napurilta. kyläns miehiltä ia pitäiän miehiltä Ljungi Ml. 102 ilman 2\irgun [= Turun] kylän miehiä Ljungi Kl. 92. Längelmäeltä: Erählahlen kauppias = Eräslahden kylässä asuva k.; Hiukkaan seppä =^ R-.Xi kylässä asuva s.; Karviav^Viikreeni eräs K:n kylässä asuva, Vigren-nim. mies; Pääsköläm ^mylläri, Vilkkilänntfcfcan-vainaa, Vinkiän karvari, Syväjärvel_lautamiäs ; edelleen Koiviston Anttila, Vinkiän Älane{n), Erählahlej^Jussila, Karviav^ Vanhatalo, jotka merkitsevät sekä isäntiä että taloja; Orihvelen tohtari, Jämpsä7i t. = 0:\ede\\ä, J:ssä asuva ]ääkäy[ Hyrynsal"mem^ \ parrooni = H:n pitäjässä asuva vapaaherra W., hyvin tunnettu lähipitäjissäkin. Ristijärvel^Lönruuti = R:n kirkkoherra Fr. Lönnrot. Hs. nähdä joku sen puolen kuorman kulettaja Kauppis-H. 9. koko kyläkunnan köyhille 95 kylän lautamies Kivi Ns Meidän kylän poika voittaa. Ei, meidän kylän poika 156 Heilala ] on oikein niitä sydänmaan vanhoja rehellisiä TP Tj. 209 kaikki M- män puolikunnan pojat Aho. Her. 48. kelpasi ottaa vastaan naapuripitäjään ylpeitä rusthollareitakin KK. 6 Kihlakunnan tuomarit muutamien ulkopitäjän lautamiesten kanssa Lt. 189 tunne lmajoen lkkain töitä Leino 45. käykää \ peremmä, te Kyrön miehet ja Martit Lapuan ja Laihiani 23. Pääjäsen saattaa olla kollektiivinenkin ; esim. Joroisten opettajayhdistys US. 1904, 5 n., 4 s., 6 p.. Kymin telefoniyhdistys, UrjalaJi»Suomalainen nuija» jne. cc. Kaupunkien nimiä agl:na Sentehdhn lohdhuttau P: Pauali Corintin ca(n)fza Agr Niniuetin canjä vfcoit täme(n) saarna(n) 156 is. Mine \vannotan teite Jerufalemin Tytteret 212 ie laki älkan ios hän Caupnngin mies on Ljungi Kl. 90 Caupungin Con/i/toriu- mis Praesidera Arckipilpa KL 145 HERran Engeli Paimenille Bethlehemin ilmeltyi Salamnius 7. Nazaretin Neitzyifelle Marialle 4 ^ kaupungin arvokkaimpia mahtimiehiä Fstr eräässä Köpenhaminan porvariperheessä 480. Stralsundin kauppias Olavi Larber 611. Lähimpänä esimiehenä oli Turun piispoilla Upsalan arkkipiispa 622. Vuonna 1454 mainitaan Birger sekä Turun kaniikkina että Upsalan tuomiorovastina 624. Tott pysyi Raaseporin käskynhaltijana 455, Ne korkea isä S. Tp. 83 eräs20 olisi kaikille olimme Ma Hollannin Tee maakaupunkien 7:s Credit Mistäs Missä Pohjois- täisen Q 239. Gen. paikan ilmottajana. arvoisa Kajaanin kauppias. Kallio 46 porvarit Lt kaupungin runsimiesten katsottavat 202 Jerusalemin patriarkka. Pietarin metropoliitta. Oulun maaherra. Helsingin hiihtoseura. Tampereen järjestynyt työväki \ Tampereen oluttrusti US. 1904, 135 n,, 3 s., 5 p. Sekä Ruotsia että Norjaa koskevia asioita käsiteltäessä on sija ja äänivalta Ruotsin valtioneuvostossa Norjan valtioneuvoston Tukholman osastolla Hjelt 54 Lyonnaisin Odessan haaraosasto US. 1905, 156 n., 5 s., 3 p.»novoje Vreinjan» Lontoonkirjevaihtaja US. 1904, 10 n., 5 s., 1 p. j Hämeenlinnan tarkkampujapataljoona. Maakuntain ja maiden nimiä agkna: dd. Ahvenmaan miehet touavat mahan Martti 20. pitä caiken Ruotsin can/an kuningallens cwliaifet oleman 23. Nytt tule lakicunnan miesten nämä walat käydhä 24 Galilean miehet mixi te feilotta ia catzotta ylös Sorol. 274 sen maacunnan cauppamiehet ymbäriftöllä tulit leiriin Rttu, 1 Makk. 41. Egyptin noidat teit myös nijn 2 Mos. V 22 Liivinmaan kalparitaristo i Fstr Varsinais-Suomen laivaruodut 549 Uudenmaan paloapuyhtiö US. 1904, 143 n., 4 s., 4 p. Karjalan Nuorisoseura lailla Kreikan Tyrtaion jos voisin laulaa Leino Vv. 64 ulonnettava retkemme Karjalan heimoihiyi saakka S. Tp. j 63 Hämeen miehet ja naiset laskeusivat järven rannalle S. Tp. 70 Vermlannin suomalaiset Ruotsi joutui selkkauksiin Hollannin kaupunkien kanssa Fstr Tämän johdosta kokoontuivat Suomen maasäädyt 454 Suomen aatelisto, S. herrat, S. talonpoiat Leino 162. Pohjoismaiden ruhtinaille, piispoille ja lääniherroille S. Tp. 90 katsomassa Unkarin mustalaisia TP. E. 128 ; Saksan sosiaalidemokraattinen puolue rautatieläisten lakko 1 US. 03, 28 n., 5 s., 5 p. Biiotsin rautamalmiyhtiöt US. 01, 216 n. Yhdysvaltain terästrustin tulokset US. 01, 236 n. ee. Muunlaisia paikannimiä apughna: Alhom-Matti Alho-nim. vainion laidassa asuva mäkitupalainen ]\atti. Saarerjraalari L:n saaressa asuva räätäli N. Vinnim_Matti V:n saaressa asuva torppari M. Lang. viikon otso viipyi, Salon armas aikaeli Kai. XLV 220. Hyvän on sulho neien saanut. Tuonut maalta maan parahan XXV282 kaukaa ollaan? ky- j syi nyt Matti vieraalta.»milloin mistäkin» vieras ryyppäsi parhaallaan milloin mistäkin.»»niitä kaiken maailman miehiä.»»no, niitä kaiken maailman miehiä -» Aho, Rt. 111 tämeren merirosvoille olivat sellaiset ajat tervetulleita Fstr. 343 Korpolaisten vuoren noita-akka hän ampui myrkkynuolen marskihin... Leino 507. ma nlen Pouttu, kuoppatomin vaiilci 553 päätulolähteenä21 Atlasmaiden 240, 241. St. inessivus localis. 7 on kauppa Bargusinin laakson hurjaiien kanssa (P. Eskola, Terra 1916, 300 s.) hamilaista kansaa sanotaan berbereiksi, Länsi-Saharan samansukuisia väkeä tuarikeiksi. Afrikan pääväestö jakaantuu Sudanin sudanineekereihin sekä Keskija Etelä-Afrikan hantuneekereihin. lounaisen Afrikan hottentotit ja huschmannit eroavat neekereistä Lgbld 208 \ Pohjoismaiden yliopistojen yhteisvaikutus US. 03, 155 n., 5 s., 5 p Lähimmässä edellisessä :ssä esitetty näytekokoelma osottaa apugkn ominaisnierkityksestä, että apugl., kotipaikan nimi, aina esiintyy merkitykseltään individuaalisena. Kun se ilmottaa, missä päägkn nimittämä henkilö tai henkilöryhmä ajatellaan asuvaksi, vakinaisesti oleskelevaksi, voisi tälle lajille st. inessivus localista, erotukseksi eräistä myöhemmin esitettävistä, antaa luontevan erikoisnimen: st. doinicilii. ^ ilmiöihin Luomme nyt silmäyksen läheisten sukukielten vastaaviin Kaijala. Teroiliston [= Terentij-nimisen miehen jälkeläisien kotitalon] Ahappie. Poaviliston Feria, Pedrilän [talon] Pe-^^a. Joakkolan [talon] Romoi, Malagan [kylän] Pot/i, Piuian Feda (= Ruga-nimisessä kylässä, Aunuksen puolella, asuva, Feodor-niminen mies, joka hikkuu usein Suojärvelläkin), gnoilan (kylän) Anni kaikki Suoj. (E. V. Ahtia). 2 (Vuokkiniemen pit:n Kivijärven kylästä) sliemen Jelessei"S:n talossa asuva mies; - Asjon [talon] Anani, A:n Tatjana (Ananien vaimo) (Asjo tunnetaan vain talon nimenä); Väliahon Urana uutistalolainen, joka on rakentanut talonsa eräälle aholle, joka on Kivijärven kylän ja»lvesvuaran» välillä (matka edelliseen 3 km., jälkimmäiseen 2 km.); Lytän Mikki. Lylän Marppo (Kdntokin pit:n) Lytän kylän asukkaita. ^ Kotipaikan" genitiiviä voi, jos tahtoo, erottaa kaksi lajia siten, että gen. domicilii praesentis edellyttää puheenalaisen henkilön vielä asuvaksi apughn nimittämässä pailsassa, gen. dom. priori s taas hänen siellä asuneeksi, sieltä kotoisin olevaksi, mutta muualla oleskelevaksi tai esiintyväksi esim. Käynyt kuin Jerusalemin suutari Kivi. Ns Mitäs sinäkin, helvetin klenkku, täällä teet Kannisto 67. ^ Tämä nimitystäpä on maist. Ahtian antaman tiedon mukaan Suojärvellä melkoista harvinaisempi kuin isän nimen käyttö apughna (ks. etemp.). Viimemainittu on yksinomainen ^omanpaikkaisten" kesken, edellistä käytetään etupäässä vain kaukana asuvista henkilöistä puhuttaessa. V^uokkiniemeläiset ja kontokkilaiset esimerkit on antanut opettajatar, nti Nasto Lesojev, syntyään kivijärveläinen.22 Hiivan^Sfoppi Mäim^pappi Pehrum^Miinu Räimälän_Zakki g 241. St. paikan ilmottajana. Annikkip on Soaren neifi. Sep on voatetta pesötipi VLR 93»a. Pohjon akjia ktittä-kunsi Otti kuläm jnettämie^ hänen tabai G. 12 u. pidäv heillä viijä toizen moan rahvahalla gostintat 22 u.a. a kuningahuon poijat rieniiäh porotetut peättömäh pimieh 39 is,,, jo teälä on Veneahen miehie 61 5 Oli siit ennen Pieterin kujptsa Suoj. K yksi oli Moskovan vara, toinen oli Pieterin vora 5704 ;. ta kai Hnnmi väki humalas Aunus. Salmista on maist. J. Kajola hyväntahtoisesti antanut seuraavat näytteet: Hovin Ondrei = Rovin kylässä asuva, Ondrei niminen mies Orusjärvem^PesH = Orusjärven kylässä asuva Pessi! Tulemam^Pappi = Tuleman kylässä asuva mies, Pappi sukunimeltään Pebrun kylässä asuva, Miinu-niminen mies [ = Hiivan kylässä asuva, Stoppi niminen mies Kohtan^Gmisi = joen toisella puolella [»kohtas»] asuva Gansin perhe = Mäen seurakunnan pappi - R:n kylässä asuva, Z. ( Sakari) niminen mies. Salmin Rajaselän kylästä ilmottaa nti Nasto Lesojev seuraavat nimitykset: Likasien [talon] Ondrei, L. ivana, L. Anni, Nastja, Pesä (asuvat kaikki Likasissa); Ulhäisten Nastja, U n Anni, U n ukko t. akku ovat Ylhäisten talon asukkaita (Aunuksen läänissä, Videlen pitäjässä). Lyydiläis-murteet: ei meiden durakk ilmai kävii peldoh G meiden durakk mugomad hebod suoi 17 7 Susken Fada eräs S: n kylässä asuva, sokea ukko (J. Kujola, kirjeessä tekijälle). Vepsä:?? Bteläisimmältä alueelta ilmottaa toht. Kettunen, että siellä ei juuri paikannimen genitiivin avulla henkilöä nimitetä, vaan käytetään kongruenttisia apugl:n edustajia, paikannimestä johtuvia adjektiiveja; esim. Omozmägeine Kurg {O-.mägi on kylä), Ondre-iko Yaugdiarrihne (Valkeajärven O.), Kort.mhtihyie Sa-^iku (K:lahden S., K:lahdessa asuva S.), Sidiärvilme Griska, zavodatne MiSka (savod = mylly), meiden ifefönalvie mams (s. o. meidän kylän akka). Tässä tavassa lienee venäjän vaikutusta; vrt. Finljandskij kadetskij korpus Suomen kadettikoulu, Jurjevskij universitet Jurjevin yliopisto, Gefsingforskoe Pedagogifeskoe Obscestvo Helsingin pedagoginen yhdistys, Petrozavodskoe Otdelenie Gosudarstveunago Banka valtakunnan pankin Petroskoin -osasto; nasa derevenskaja baba meidän kylän akka. ^ Vatja: Cylää lahzukkoizöd johsövad A. 40 ( Ulä-poisit, wel\vueni A a. Ciilä rahwas, risti-rahwas, Wiittakäkka, wallä-rahwas 95 u. Ewät ned kuku cilla kurjel, E\vät laula linna linnut 103 js tätä i Viimeisen esimerkin on antanut toht. V. J. Mansikka oman kuulemansa perusteella.23 Se Ei Kase-välja et Linna 241. St. ines«ivus localis. 9 piäb Naatsareli inehmiseksi kutsuttama M (Mat. 23) A Suur-Ölsaa vanallöi, Paavelaa poigajoo [menen vaimoksi] A. 16. köigiloö sugulöö i cylää väelee, mehilee i naisiilöö 19. Pubaz on merezä purpukas, Meddee velvyd veel pulitaapi 54. siz cylää naizöd laulavaa tällee 54. liassuukka meddee enne! bb. Meddee neizyd eikä maannu eikä nukkunnu 21. Viro: Sudi Andre, Väki Jääii, Trumhi Andre (Kallas, Lutsi maarahvas 31), [= Koivuvainion] Andruse tiitred vaised Must. 93. Tammiku Mihkli vestitiikid Need on nende pealistekid e kord oli minu wanematel, nagu ema naabri naeste wastu 93 ; iitles, kahekfa farwipääd. Liiw 3. fellepäraft, et kiila tildrukud ja tei/e talu, rikka naabri Linda, nendeft palju lugu pidasiwad. 35 i Tänä on neidu teie neidu, Oome neidu meie neidu, Nooiik meie noorte meeste Must. 15 [= Pärnu linna] räisepad saanud selle laulu! pärast Jannseni peale pahaseks EK X 206. Serga Paal {= Sergan Pauli), Lopka Hilip (SL 460), Teaste Saava (SL 659), Ulaskova Nasta (SL 574) S:n, T:n ja U:n kyläin asukkaita siis saas ktilä magada, Kiliä orjad uinutada. Kiliä poisid puolta unda. Kiliä naezed natukesta, Kiliä neiud näputäitä, Kidä lapsed laastu täitä. VK 162 A 5 10, B :i e, Dio u. Tegin nabra kui sie naeze, Haki kui Harju neitsikeze, Röugu kui Böngu nooremehe VK 332 A u u meddy Kichlakunda Rachua fseas. Miiller 112 tjhe Pölica kihelkonna niehe fuult Eisen 109 keegi iitelda ei teaduud, kas kiila oftjad Paide, Rakivere elik Alutagu/e mehed oliwad. Liiw 8. Nönda fiis oli wana Musti lell laialt tuntud kiila ja kihelkonna naljahammas a. päälinna Eesti koguduse öpettajaks valitud ELr. 180 Urivaste Johann Gutslaffi poeg Eberhardt Rmn 52 Siis ma laalan lasta vasta, Peterhuri poeste vasta, Narva linna naeste vasta VK 168 B eth teye Tallinna Rachivas hend piddate parrandama Miiller 87 Need jutlufed on Tartu Öpetatud Eesti felts triikis wälja andnud Hrm 13. kapten Krieg faatis teda [= Stammeria] mitme Tallinna öpetatud niehe kirjaga Otepääsfe 112. Tartu Eesti kogudu/e opetaja Markus Schiltz 117 Miitavi linna Läti seltsi laatsaret Pm n., 2 s., 5 p. kadedus Tallinna ja Tartu meeste wahel liinnitas pakfu werd Hrm. 116 Sis faawa Tiru/e tiltre finno alandlikult pallema andidegn WT, Ps kaupmees ja Muru peremees jöiwad Wilde 3. Linna ^Sealt käisid kaudu Soome saksad, Soome saksad, Saare saksad, Must. 50 Selle raamatu kirjutaja olnud Saaremaa je/uit Ambrosius Weltherus Hrm. 12. Nönda on Soome kuulsa professori Ahlqvisti fönad 331 Wermlandi soomlaste juures Alb V 163 Lähemaid teateid an-24 ne Kotieläimistä 10 2-i- Gen. paikan ilmottajana. nab [Rossija-yhtiön] Jnrjeui linna-agent hr;t Werskas (Setumaal) pidas 21. jiuinil Torliua kreisi Wedrilowi Uula preester N. Raag Eesti keeles jiimalateenistiist Pm. 1915, 142 n., 2 s., 1 p. Taiwa riik om inemife faarnane WT, Matt. X 24. Liivi: se touvd im der himmliyche Vater 470 tiks mier rihirjg S. 2 Pdrnaviä Petter Peter Lindenfeld 457. ama kiila rouvad alle Dorfsleute 438. Kördkula peri mies ""der Wird aus dem Gehöfte Kor 430 i piskist nummd ptgal puogad»die kleiiieii Däumlinge von der Haide» 456. se touva vulikmdks um iezgal jiira tund 377,385. Vaikka vepsästä ei ole esimerkkejä kirjottajan käytettävissä, voi katsoa näytteiden osottavan selvästi, että gen.domicilii henkilönnimen aghna on yleinen ainakin kaikissa muissa tämerensuomalaisissa kielissä Seuraavassa osotamme, että gen. domicilii esiintyy tämeren-suomalaisissa kielissä muidenkin olentojen nimien ohella. Pgl:na on seuraavassa eläimen nimi.? Suomi: fine olet forbannattu ylitze caikia eleuite, ia ylitze caikia maan Eleimite, Agr Nyt ätta medzen peto pois karian paimenelta Ljungi Ml. 123 Ja medzän pedot ja calat meres pitä huckanduman Rttu, Hosea V 3] teki mielensä kutsua kaikki metsän- elävät (Laitila) Sks Hämeen harakka sieppasi porstuasta rieskaa. Meni Savon harakka Hämeesen (Kaavi) »on kuin Viron susia)) (Pieksämäki) 269 ovat huomattavimmat kaunis Andalusian hevonen ja oivat Esjmnjan muulit Lgbld 125. Jaappanissa elää sekaisin troopillisten ja pohjoisten metsäin eläimiä 165. Saharan eläimistö on sangen köyhä. Pohjois-Afrikan tärkeimmät kotieläimet 207. Aroilla elää Amerikan strutsi 247. ntianmeren omituisia eläimiä ovat myrkylliset merikäärmeet 268 Korkeasaaren karhut (Helsingin eläinpuiston k.) esiintyäksemme Kaarilan harakoitten edessä MT. Aili 20. Vatja: Tuttäret, sözeiieni tjh mä maranajalgai, Vhe pöezä pupuskal A. 102 s. Viro: Harju harakas läl 7. metsa-karu 195 mere-. weehärg Rohrdommel (Botaurus stellatus). iree-hai-k ein Wasserkäfer, oue-hlr Mus musculus. Liivi: mier siga Meerscl)wein miiygisl vijlsä luomdst welches \vilde Thier 367 mier rrzss Huminer. Krabbe, ved uiska WasserschlaDge Ylempänä on mainittu sikmiea koskevana havaintona, että st. domiciliit.i edustav.i genitiivi ominai^nllri<itykseltään rajottuu yks il (»o n. päinvastoin kuin nominatiivi, jona samassa mer- Näytä lisää
Kotimaisten kielten tutkimuskeskus Suomen kielen nauhoitearkisto Lauri Kettunen: liivin vahalieriöäänitteet Kirjallisuutta: Kettunen, Lauri 1920: Liiviläis-matkalta. Virittäjä 24: 111 119. Kettunen, Lauri Lisätiedot SANATYYPIT JA VARTALOT
SANATYYPIT JA VARTALOT nominatiivi Kuka? Mikä? Millainen? t-monikko Ketkä? Mitkä? Millaiset? vartalo genetiivi Kenen? Minkä? Millaisen? opiskelija opiskelijat opiskelija- opiskelijan pöytä pöydät pöydä- Lisätiedot EEVA JA AADAM EDENISSÄ
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) EEVA JA AADAM EDENISSÄ Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Jumalan istuttamassa paratiisissa, joka Lisätiedot Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) VIINITARHAAN TÖIHIN
SUBSTANTIIVIT 1/6 juttu joukkue vaali kaupunki syy alku kokous asukas tapaus kysymys lapsi kauppa pankki miljoona keskiviikko käsi loppu pelaaja voitto pääministeri päivä tutkimus äiti kirja SUBSTANTIIVIT Lisätiedot KUNINKAAN POJAN HÄÄT JA SUURET PIDOT
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) KUNINKAAN POJAN HÄÄT JA SUURET PIDOT Tänään meillä on kaksi vertausta, jotka kertovat siitä, kuinka Jumala kutsuu kaikkia taivaan hääjuhliin. 1. Kertomuksen Lisätiedot - Kummalla on vaaleammat hiukset? - Villellä on vaaleammat hiukset.
MAI FRICK KOMPARAATIO ELI VERTAILU 1. Komparatiivi -mpi -mpa, -mma monikko: -mpi, -mmi - Kumpi on vanhempi, Joni vai Ville? - Joni on vanhempi kuin Ville. - Kummalla on vaaleammat hiukset? - Villellä on Lisätiedot UUSI KIRKKOVUOSI UUSI LASTEN VIRSI UUSI ILO MESSUUN! Aineistoa 1. adventin perhemessuun
UUSI KIRKKOVUOSI UUSI LSTN VIRSI UUSI ILO MSSUUN! ineistoa 1. adventin perhemessuun oosianna! uta meitä m # # # c # # # # # # m/ D/F oo si an na! Kan san jou kon kans sa käymme F 4 F Þ m / Þ huu ta maan. Lisätiedot Jurkoja. SUKUTUTKIMUS MUISTIO 14.9.2011 Into Koivisto ja Markus Koivisto JURKOJA JA KOIVISTOLAISIA 1600-LUVUN INKERISSÄ
SUKUTUTKIMUS MUISTIO 14.9.2011 Into Koivisto ja Markus Koivisto JURKOJA JA KOIVISTOLAISIA 1600-LUVUN INKERISSÄ Lähde: Pähkinälinnan läänin henkikirjat Inkerinmaalla henkikirjoja (manthals längd) on 1600-luvulla Lisätiedot MILLOIN PARTITIIVIA KÄYTETÄÄN? 1. NEGATIIVINEN LAUSE o Minulla ei ole autoa. o Lauralla ei ole työtä. o En osta uutta kännykkää.
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS TYYNNYTTI MYRSKYN 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Genessaretin järvellä b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin c) Kertomuksessa Lisätiedot Jacob Wilson, 7.10.1846 2.3.1915
Jacob Wilson, 7.10.1846 2.3.1915 Kaivostoimintaa FAMCON:n Suomen kaivoksilla johtanut Jakob Wilson oli syntymänimeltään Jaakko Sjöberg ja lähtöisin pohjanmaalta, Kalajoelta (syntynyt 7.10.1846). Hänen Lisätiedot c) Kertomuksessa esiintyvät henkilöt Mooses, Aaron ja Mirjam sekä Aaronin poika, Eleasar
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(6) VASKIKÄÄRME 1. Kertomuksen taustatietoja a) Kertomuksen tapahtumapaikka - Siinain erämaassa b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin Sen 40 vuoden aikana, Lisätiedot Copylefted = saa monistaa ja jakaa vapaasti 1. Käännä omalle kielellesi. Oppitunti 14 Persoonapronominit - Verbien taivutus (Preesens) minä
Oppitunti 14 Persoonapronominit - Verbien taivutus (Preesens) 1 minä Minä olen. Minä laulan. Minä tanssin. Minä maalaan. Minä väritän. Minä piirrän. Minä otan. Minä myyn. Minä istun. = Olen. = Laulan. Lisätiedot SAARA SYNNYTTÄÄ POJAN
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) SAARA SYNNYTTÄÄ POJAN Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Beersebassa. Siellä sekä Aabraham, Iisak Lisätiedot Joka kaupungissa on oma presidentti
Kaupungissa on johtajia. Ne määrää. Johtaja soittaa ja kysyy, onko tarpeeksi hoitajia Presidentti päättää miten talot on rakennettu ja miten tää kaupunki on perustettu ja se määrää tätä kaupunkia, Niinkun Lisätiedot JEESUS PILATUKSEN JA HERODEKSEN EDESSÄ
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS PILATUKSEN JA HERODEKSEN EDESSÄ 1. Kertomuksen taustatietoja a) Kertomuksen tapahtumapaikka b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin Jeesus Herodeksen Lisätiedot MIKSI JEESUS KUOLI RISTILLÄ?
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) MIKSI JEESUS KUOLI RISTILLÄ? 1. Kertomuksen taustatietoja a) Vieraat termit Synti on Jumalan käskyjen rikkomista. Raamattu nimittää sitä mm. laittomuudeksi, Lisätiedot Näiden tapahtumien jälkeen tuli keskustelua seurannut lainopettaja Jeesuksen luo kysyen Jeesukselta, mikä käsky on kaikkein tärkein.
Mark.12:28-34: Muuan lainopettaja oli seurannut heidän väittelyään ja huomannut, miten hyvän vastauksen Jeesus saddukeuksille antoi. Hän tuli nyt Jeesuksen luo ja kysyi: "Mikä käsky on kaikkein tärkein?" Lisätiedot Lauluäänet ja piano (ellei toisin mainittu)
Nuorten laulukirja II, op. 134A Lauluäänet ja piano (ellei toisin mainittu) Sävelletty 1927 tai aikaisemmin Käsikirjoitus Ei tunneta Ensijulkaisu Valistus, Helsinki 1927 Lisäjulkaisu Valistus, Helsinki Lisätiedot Tehtävä 4. Tehtävä 3. Saksan kielessä c, d, x, z ja q ovat yleisiä kirjaimia. Agricola hyödynsi näitä omissa teksteissään hyvin paljon.
Tehtävä 1 Vieressä olevalle tuomiokirkon kartalle on merkitty neljä nuolta, etsi nuolien kohdalla olevat hautakivet kirkosta ja kirjoita niissä lukevat saksalaiset sukunimet ylös. Yritä löytää ainakin Lisätiedot TEE OIKEIN. Minun naapuri on (rikas) kuin minä. Hänellä on (iso) asunto ja (hieno) auto.
Teidän talonne on upouusi. MINKÄ? KENEN? MILLAISEN? = talon, teidän, sinisen huoneen= GENETIIVI Monikossa: talojen, koirien, sinisten huoneitten / huoneiden Genetiivi ilmaisee omistusta Laurin koira, minun Lisätiedot LUOMINEN. 1. Kertomuksen taustatietoja a) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin (Kolmiyhteinen) Jumala loi maailman n. 6 000 vuotta sitten.
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) LUOMINEN Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja a) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin (Kolmiyhteinen) Jumala loi maailman n. Lisätiedot Matkatyö vie miestä. Miehet matkustavat, vaimot tukevat
1 Eikev 5. Moos 7: 12-11: 25 Hepreankielisessä sanassa eikev on hyvin paljon tarkoitusta. Ensimmäinen tarkoitus on: johdonmukainen, askel askeleelta eteenpäin. Sana eikev tarkoittaa myös kantapäätä. Kaikkivaltias Lisätiedot PERUSMERKKILAULUT. Korjaukset 1. 6. painokseen, osassa painoksista ne on voitu jo huomioida Tarkistetussa 7. painoksessa mainitut virheet on korjattu
PERUSMERKKILAULUT Korjaukset 1. 6. painokseen, osassa painoksista ne on voitu jo huomioida Tarkistetussa 7. painoksessa mainitut virheet on korjattu 5. Finlandia-hymni sivu 10, systeemi 5, tahdin 3 viimeinen Lisätiedot ARKKI PYSÄHTYY. b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin Tietysti vedenpaisumuksen jälkeen.
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) ARKKI PYSÄHTYY Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Araratin vuorella. Sen sijaintia ei tarkkaan tiedetä. Lisätiedot Nettiraamattu lapsille. Viisas kuningas Salomo
Nettiraamattu lapsille Viisas kuningas Salomo Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: Lazarus Sovittaja: Ruth Klassen Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org 2013 Bible for Children, Lisätiedot Aakkoset Aa Ii Uu Ss Nn Ee Oo Ll Rr Mm Tt Ää Pp Kk Jj Vv Hh Yy Öö Dd Gg Bb Ff Cc Ww Xx Zz Qq Åå Numerot 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Kuka on...? (adjektiivit) 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Kenellä on...? (omistaminen) Lisätiedot Kalevalainen tutkimus ja web? Lauri Harvilahti
Kalevalainen tutkimus ja web? Lauri Harvilahti Lönnrotin Kalevala (1849) Suomen Kansan Vanhat Runot SKVR (1908-1997) SKVR-korpus (2007) Lönnrotin Kalevala ja osa Suomen Kansan Vanhojen Runojen xml-korpuksesta Lisätiedot Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) Luterilainen Kirkko 1. vuosi nro UT 3/52 www.luterilainen.com lapsille@luterilainen.com 11.12.
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUKSEN SYNTYMÄ 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Beetlehem on kaupunki Juudan vuoristossa n. 770 m merenpinnan yläpuolella Hebronin Lisätiedot Copylefted = saa monistaa ja jakaa vapaasti. Oppitunti 11- Adjektiivien taivutus Audio osa 1. kaunis - ruma
1 Oppitunti 11- Adjektiivien taivutus Audio osa 1 kaunis - ruma kaunis joutsen ruma olio = ruma otus kaunis puutalo Suomessa on paljon kauniita puutaloja. ruma olio Oliolla on yksi silmä. Olio on sininen. Lisätiedot Jumalan lupaus Abrahamille
Nettiraamattu lapsille Taivas, Jumalan kaunis koti Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: Lazarus Sovittaja: Sarah S. Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org BFC PO Box 3 Winnipeg, Lisätiedot Nettiraamattu lapsille. Jumalan lupaus Abrahamille
Nettiraamattu lapsille Prinssistä paimeneksi Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: M. Maillot; Lazarus Sovittaja: E. Frischbutter; Sarah S. Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org Lisätiedot Jeesus parantaa sokean
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(6) VAARAN MERKKI 1. Kertomuksen taustatietoja a) Kertomuksen tapahtumapaikka b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin c) Kertomuksessa esiintyvät henkilöt Lisätiedot JEESUS RUKOILEE GETSEMANESSA
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS RUKOILEE GETSEMANESSA 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Getsemane-niminen puutarha, yrttitarha Öljymäellä. b) Ajallinen yhteys Lisätiedot Läänintilit 1635-1808
Läänintilit 1635-1808 20.7.2012 mennessä 1545 arkistoyksikköä on digitoitu: Turun ja Porin lääni: Ahvenanmaan maakirja 1636, 1643, 1661 Ahvenanmaan tili- ja henkikirja 1635, 1643-44 Ahvenanmaan tili- ja Lisätiedot Aluevarausmerkinnät: T/kem Maakuntakaava
kk mk mv se jl ma ge pv nat luo un kp me va sv rr rr A AA C P TP T TT T/kem V R RA RM L LM LL LS E ET EN EJ EO EK EP S SL SM SR M MT MU MY W c ca km at p t t/ kem mo vt/kt/st vt/kt st yt tv /k /v ab/12 Lisätiedot Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS 12-VUOTIAANA
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) JEESUS 12-VUOTIAANA Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja Juutalaiset pojat kävivät kotikaupunkinsa synagoogassa koulua 5-vuotiaasta Lisätiedot Copylefted = saa monistaa ja jakaa vapaasti 1. Käännä omalle kielellesi. Ilolan perhe
Ilolan perhe 1 Pentti ja Liisa ovat Reinon, Jaanan ja Veeran isä ja äiti. Heidän lapsiaan ovat Reino, Jaana ja Veera. 'Pikku-Veera' on perheen nuorin. Hän on vielä vauva. Henry-vaari on perheen vanhin. Lisätiedot Kasvatuslautakunta. Kasvatuslautakunnan kertomus vuodelta 1911 x ) oli seuraavaa sisällystä:
VI. Kasvatuslautakunta. Kasvatuslautakunnan kertomus vuodelta 1911 x ) oli seuraavaa sisällystä: Kasvatuslautakuntaan ovat vuonna 1911 kuuluneet pankinjohtaja Karl W. Sauren puheenjohtajana, aistivialliskoulujen Lisätiedot Kunnanhallitus 88 02.03.2015 Valtuusto 18 26.03.2015. Vuonna 2014 jätetyt aloitteet 63/00.01.02/2015
Kunnanhallitus 88 02.03.2015 Valtuusto 18 26.03.2015 Vuonna 2014 jätetyt aloitteet 63/00.01.02/2015 KHALL 88 Hallintojohtaja Kuntalain 28 :n mukaan kunnan asukkaalla on oikeus tehdä kunnalle aloitteita Lisätiedot Lisätietoja tästä asiasta antaa hallituksen puheenjohtaja Elisa
Hallitus 24 25.02.2016 Hallitus 63 30.03.2016 Hallitus 72 26.04.2016 Valtuusto 19 12.05.2016 Kuntayhtymän johtajan virka 60/31.312/2016 Hallitus 25.02.2016 24 Hallituksen puheenjohtaja: Etelä-Savon sairaanhoitopiirin Lisätiedot KANAANILAISEN NAISEN USKO JA RUKOUS
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) KANAANILAISEN NAISEN USKO JA RUKOUS 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Jeesus siirtyi Galileasta Tyron ja Siidonin alueelle, joka Lisätiedot VAIN YKSI PALASI KIITTÄMÄÄN
1 Lapsen nimi: Ikä: Haastattelija: PVM: ALKUNAUHOITUS Nimeni on. Tänään on (pvm). Kellonaika. Haastateltavana on. Haastattelu tapahtuu VSSHP:n lasten ja nuorten oikeuspsykiatrian tutkimusyksikössä. OSA Lisätiedot JOULUN TUNNELMA. Ken saavuttaa nyt voi joulun tunnelmaa niin parhaimman lahjan hän itselleen näin saa.
JOULUN TUNNELMA Nyt joulun kellot näin kaukaa soi, joulurauhaa julistaa. Äänet hiljentyvät kaupungin ja on kiire jäänyt taa. Nyt syttyy tähdet nuo miljoonat jokaiselle tuikkimaan. Jälleen kodeissa vain Lisätiedot Kolminaisuusoppi. Jumala: Isä - Poika - Pyhä Henki
Herra on Paimen Ps. 100:3 Tietäkää, että Herra on Jumala. Hän on meidät luonut, ja hänen me olemme, hänen kansansa, hänen laitumensa lampaat. Joh. 10:11 Minä olen se hyvä paimen. Joh. 10:11 Minä olen Lisätiedot EERO JÄRNEFELT. 1. Kalastavia poikia, 1906 öljy, 95 x 135 cm. 3. Sisäkuva Suvirannasta, 2. Tulen ääressä, 1892 öljy, 46 x 53 cm
EERO JÄRNEFELT 1. Kalastavia poikia, 1906 öljy, 95 x 135 cm 2. Tulen ääressä, 1892 öljy, 46 x 53 cm 3. Sisäkuva Suvirannasta, 1911 öljy, 73 x 91 cm 4. Koli, 1917 öljy, 80 x 118 cm 5. Kevättulva Tuusulanjärvellä, Lisätiedot Esi-kakkosen uutiset Helmikuu 2013
Esi-kakkosen uutiset Helmikuu 2013 Me haastateltiin1a luokkaa, mikä on heidän lempitalviurheilulajinsa. Suosituin laji oli hiihto. Tekijät Kerttu,Iida,Veikka ja Bedran Haastattelimme apulaisrehtoria Katri Lisätiedot SINNET MIE JÄIN Kauimpana suomesta
SINNET MIE JÄIN Kauimpana suomesta Mie olin yheksennelä, ko minun unkkelirukka minun nouti siitä. Siinä oli jo vieras, joka meitä hoiti jälkhin muorin kuoleman. Unkkeli viei Pykehän, ja sitte mie olen Lisätiedot Matt. 11:28-30. Väsyneille ja stressaantuneille
Matt. 11:28-30 Väsyneille ja stressaantuneille Tulkaa minun luokseni.. ..kaikki te työn ja kuormien uuvuttamat.. Minä annan teille levon. Matt. 11:29-30..Ottakaa minun ikeeni harteillenne ja oppikaa minusta: Lisätiedot Kappale 2. Tervetuloa!
Kappale 2 Tervetuloa! 17 Virtaset muuttavat On maanantai. Virtaset muuttavat. Osoite on Koivutie 8. 18 Joonas Virtanen on pihalla. Pieni poika tulee ulos. Hei, kuka sinä olet? Minä olen Joonas Virtanen. Lisätiedot LAUSETREENEJÄ. Kysymykset:
LAUSETREENEJÄ Kysymykset: Mikä - kuka - millainen? (perusmuoto) Mitkä ketkä millaiset? (t-monikko) Minkä kenen millaisen? (genetiivi) Milloin? Millainen? Minkävärinen? Minkämaalainen? Miten? Kenellä? Keneltä? Lisätiedot JUMALAN VALTAKUNTA ALKAA MURTAUTUA ESIIN Jeesus voitti kiusaukset erämaassa. Saarna 12.10.2008 Ari Puonti
JUMALAN VALTAKUNTA ALKAA MURTAUTUA ESIIN Jeesus voitti kiusaukset erämaassa Saarna 12.10.2008 Ari Puonti Herra Jumala asetti ihmisen Eedenin puutarhaan viljelemään (abad) ja varjelemaan (shamar) sitä. Lisätiedot Jeesuksen seuraaminen maksaa
Jeesuksen seuraaminen maksaa Mt 8:18-34 18. Seuraa minua! Kun Jeesus näki, miten paljon väkeä hänen ympärillään oli, hän käski lähteä vastarannalle. 19. Muuan lainopettaja tuli silloin hänen luokseen ja Lisätiedot Lausuminen kertoo sanojen määrän
Sivu 1/5 Lausuminen kertoo sanojen määrän Monta osaa Miten selvä ero Rinnasteiset ilmaisut Yhdyssana on ilmaisu, jossa yksi sana sisältää osinaan kaksi sanaa tai enemmän. Puhutussa kielessä tätä vastaa Lisätiedot SUVUN TILALLISET KULKKILA
SUVUN TILALLISET KULKKILA Heikki Hermanni Myllylän äidin Greta Liisan äidin Margareetan äiti Anna antintytär on Vähä-Kulkkilan ensimmäisen isännän Antti Simonpojan tytär. Kullkilan tila jaettiin vuonna Lisätiedot JOKA -pronomini. joka ja mikä
JOKA -pronomini joka ja mikä Talon edessä on auto. Auto kolisee kovasti. Talon edessä on auto, joka kolisee kovasti. Tuolla on opettaja. Opettaja kirjoittaa jotain taululle. Tuolla on opettaja, joka kirjoittaa Lisätiedot Tärkeät paikat. Jaa muistoja yhdessä sukulaisen tai ystävän kanssa. Kerro lapsuutesi tärkeistä paikoista. Leikkaa tästä kysymyskortit!
LUONNOS Sukumuistelupeli Tärkeät paikat Jaa muistoja yhdessä sukulaisen tai ystävän kanssa. Kerro lapsuutesi tärkeistä paikoista. Leikkaa tästä kysymyskortit! Voit myös keksiä itse lisää kysymyksiä! Jokainen Lisätiedot Viisas kuningas Salomo
Nettiraamattu lapsille Viisas kuningas Salomo Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: Lazarus Sovittaja: Ruth Klassen Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org BFC PO Box 3 Winnipeg, Lisätiedot Matt. 5: 21-48 Reino Saarelma
Kiperiä kysymyksiä Matt. 5: 21-48 Reino Saarelma Opetus Neljä jaksoa Vihasta ja riidasta (Matt. 5:21-26) Aviorikoksesta (5:27-32) Vannomisesta (5:33-37) Vihamiesten rakastamisesta (5:38-48) Matt.5:21-26 Lisätiedot Metropoli Oulun horisontista
Metropoli Oulun horisontista Helsinki Etelä-Suomessa > maailman metropolien verkosto Oulu Pohjois-Suomessa > Pohjoisen Euroopan metropoli Oulu Oulu Oulu Oulu Oulu Oulu Oulu Pohjoisen omat jutut: Pohjoinen Lisätiedot Minä päätin itse sitoa ankkurinköyden paikalle, johon laitetaan airot. Kun ankkuri upposi joen pohjaan ja heti
Joki Minä asun omakotitalossa. Talo sijaitsee Kemijärven rannan lähellä. Talon ja rannan välimatka on noin 20 metriä. Tänä keväänä Kemijoen pinnan jää alkoi sulaa aikaisemmin kuin ennen. Kaiken jään sulamisen Lisätiedot lauseiden rakenne: suomessa vapaa sanajärjestys substantiivilausekkeen osien järjestys on kuitenkin yleensä täysin kiinteä ja määrätty
Lausekkeiden rakenteesta (osa 1) Konstituenttirakenne ja lausekkeet lauseiden rakenne: suomessa vapaa sanajärjestys substantiivilausekkeen osien järjestys on kuitenkin yleensä täysin kiinteä ja määrätty Lisätiedot Julkaisuvapaa 4.3.2009 klo 15. Äitisemme Vuokkiniemi on matka matriarkkojen maahan
Julkaisuvapaa 4.3.2009 klo 15 Äitisemme Vuokkiniemi on matka matriarkkojen maahan Vuokkiniemi on pieni mutta kuuluisa kylä Vienan Karjalassa suuren Venäjän läntisellä laidalla. Äitisemme Vuokkiniemi on Lisätiedot RADIKAALI ELÄMÄ. =Raamatullinen elämä. Viisas taloudenhoito
RADIKAALI ELÄMÄ =Raamatullinen elämä Viisas taloudenhoito RAHA RAAMATUSSA 38 vertausta, joista 16 kertoo rahan ja omaisuuden käyttämisestä Jeesus puhui rahasta enemmän kuin mistään muusta yksittäisestä Lisätiedot Suomi toisena kielenä tehtäviä 2.-4. -luokkalaisille: Iso vai pieni alkukirjain? Essi Järvelä/Nummen koulu/turku. 1. Kirjoita sanat oikein: turku
Iso vai pieni alkukirjain? Essi Järvelä/Nummen koulu/turku Iso alkukirjain seuraaviin: nimet, maat, kaupungit Pieni alkukirjain seuraaviin: viikonpäivät, kielet, kuukaudet 1. Kirjoita sanat oikein: turku Lisätiedot Tulkaa, juokaa kuolemattomuuden
Tulkaa, juokaa kuolemattomuuden lähteestä "Jumalanpalvelus - seurakunnan elämän lähde Keminmaan seurakunnan ja Hengen uudistus kirkossamme ry:n talvitapahtuma 23.-25.1.2009 Reijo Telaranta 1. Aterian aikana Lisätiedot Oulun Numismaattinen Kerho r.y. Suomen markka-ajan kolikoiden pikahinnasto 2008
Oulun Numismaattinen Kerho r.y. Suomen markka-ajan kolikoiden pikahinnasto 2008 A Kiinnostava aina kaikissa kuntoluokissa. Tarjoa! B Kiinnostava hyväkuntoisena. Tuo näytille. C Kiinnostava vain lyöntikiiltoisena Lisätiedot Kekkosen puhe 12.3.1964
Kekkosen puhe 12.3.1964 Itämeren Historia -seminaari 23.7.2014 Itämeren historiapäivä 2014 Kekkosen latu Suomen sillalla Kuresaaren Kulttuurikeskus 9.45 Kokoontuminen 10.00 10.10 Avaussanat Kulttuuriministeri Lisätiedot Luuk.14:26-35. Kutsu Jumalan valtakuntaan
Luuk.14:26-35. Kutsu Jumalan valtakuntaan Tämän sunnuntain teema on " kutsu Jumalan valtakuntaan ". Päivän tekstissä Jeesus itse asiassa esittää kutsun Jumalan valtakuntaan, vaikka tuo kutsu kuulostaakin Lisätiedot 1. Luistimilla. 2. Kultasauva. 3. Toivoni
Nuorten laulukirja III, op. 134B Lauluäänet ja piano Sävelletty 1928 tai aikaisemmin Ensijulkaisu Valistus, Helsinki 1928 Lisäjulkaisut Valistus, Helsinki 1928 (yksiääninen painos, ilman opusnumeroa) Nuorten Lisätiedot TYÖ JA LEPO NÄKÖKULMA LUOMISKERTOMUKSEEN. raamattutunti 24.11.2014 kirkkoherra Pekka Tuovinen, Rautalammin seurakunta
TYÖ JA LEPO NÄKÖKULMA LUOMISKERTOMUKSEEN raamattutunti 24.11.2014 kirkkoherra Pekka Tuovinen, Rautalammin seurakunta LUOMINEN / MAAILMANKAIKKEUDEN SYNTY RAAMATUN LUOMISKERTOMUKSEN (1.Moos.1.-2.) MUKAAN Lisätiedot Sisäpiirintiedon syntyminen
Kai Kotiranta Sisäpiirintiedon syntyminen Kontekstuaalinen tulkinta Y liopistollinen väitöskirja, jo k a Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnan suostum uksella esitetään julkisesti tarkastettavaksi Lisätiedot Liukko- nimihistoriaan liittyvät matkat 2005-2013
Liukko- nimihistoriaan liittyvät matkat 2005-2013 Luettelo + kartat + kuvat lisää Liukko nimihistoriaa tutkimus (netti) Seppo Liukko koonti PowerPoint + kotisivut 28.8.2013 1 Liukko paikannimistö matkat+kuvat Lisätiedot Toiveena alueellistaminen käytäntönä keskittyminen
Siirtolaisuusinstituutti Migrationsinstitutet Institute of Migration Toiveena alueellistaminen käytäntönä keskittyminen Muuttoliikesymposium 2010 Tutkija Heli Sjöblom-Immala TUTKIMUSHANKE MAAHANMUUTTAJIEN Lisätiedot Ruotsin aikaan -näyttelyyn
Tehtäviä Ruotsin aikaan -näyttelyyn Sisällys 2 3 4 5 5 6 9 10 Ruotsin ajan suomalaisia Kuvateksti historiallisille kuville Ristikko Aikajärjestys Loppuarviointia Ratkaisut Sanaselityksiä 2 YHTEINEN HISTORIAMME Lisätiedot AFANASJEV-SUKUKOKOONTUMINEN 6.7.2013 Rovaniemi, Korundi
AFANASJEV-SUKUKOKOONTUMINEN 6.7.2013 Rovaniemi, Korundi Ohjelma 8-10 Ilmoittautuminen ja nimikorttien jako Korundin aulassa 10-12 Sukukoontumisen avaus, Paavo Ahava III Vienan Karjala ja Afanasjev-sukunimi, Lisätiedot Pohjoisen. Helsinki Suomessa ja Etelä-Suomessa. pääkaupunkien verkosto. Oulu Pohjois-Suomessa - Pohjoisen keskuksia. Eija Salmi
Ihmisten Metropoli Pohjoisen horisontista Helsinki Suomessa ja Etelä-Suomessa - maailman pääkaupunkien verkosto Oulu Pohjois-Suomessa - Pohjoisen keskuksia METROPOLI - KÄSITE Vakiintunut suomalaiseen hallinto- Lisätiedot ABRAM JA LOOT. 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Katso kartta tekstissä
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) ABRAM JA LOOT Kuva taidegraafikko Kimmo Pälikkö 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui Katso kartta tekstissä b) Ajallinen yhteys muihin Lisätiedot Nettiraamattu lapsille. Komea mutta tyhmä kuningas
Nettiraamattu lapsille Komea mutta tyhmä kuningas Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: Janie Forest Sovittaja: Lyn Doerksen Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org 2012 Bible Lisätiedot Olet arvokas! Jokainen ihminen on arvokas ja siihen on syy.
Olet arvokas! Jokainen ihminen on arvokas ja siihen on syy. Asiat ovat eriarvoisia! Elämme maailmassa, jossa asiat ovat eriarvoisia! Kulta on hopeaa arvokkaampaa, öljy on vettä kalliimpaa, jne.! Tämä arvottaminen Lisätiedot Helatorstai Joh.17:24-26, Apt.1:6-9 lähtöjuhlan saarna
Helatorstai Joh.17:24-26, Apt.1:6-9 lähtöjuhlan saarna Me juhlimme tänään Jeesuksen taivaaseen astumista. Miksi Jeesus meni pois? Eikö olisi ollut parempi, että hän olisi jäänyt tänne. Helposti ajattelemme, Lisätiedot MAURI OLAVI KEINÄNEN, CURRICULUM VITAE. Kuvataiteilija ja maisteri (TM). Mauri Olavi Keinänen / Wikipedia. e-mail. mauri.keinanen@hotmail.
MAURI OLAVI KEINÄNEN, CURRICULUM VITAE Kuvataiteilija ja maisteri (TM). Mauri Olavi Keinänen / Wikipedia e-mail. mauri.keinanen@hotmail.com Puh. 044-3299678 OPINNOT - Lahden Taideinstituutti, ammattikorkeakoulu, Lisätiedot PÄÄSIÄISAAMUNA. 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui: Jerusalemissa
Suomen Tunnustuksellinen PYHÄKOULUMATERIAALI 1(5) PÄÄSIÄISAAMUNA 1. Kertomuksen taustatietoja a) Missä kertomus tapahtui: Jerusalemissa b) Ajallinen yhteys muihin kertomuksiin Jeesus oli kuollut ja haudattu Lisätiedot Tästä se alkoi Tiinan talli. 8.6.1985 BLACK EDITION - tum0r Tiina
Tästä se alkoi Tiinan talli 8.6.1985 BLACK EDITION - tum0r Tiina 2 Tässä se kauan odotettu kirjoitus, mitä joskus vuosia sitten lupasin ja itse asiassa jo aloitinkin. Eli mistä kaikki alkoi. Vuosi -85 Lisätiedot Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto/invalidiliiton Asumispalvelut Oy
Sosiaali- ja terveyslautakunta 208 18.08.2010 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto/invalidiliiton Asumispalvelut Oy 604/61/616/2010 640/61/616/2010 STLTK 208 Invalidiliiton Asumispalvelut Lisätiedot LOKAKUU 2015 Tommin esitys Taustamateriaalia
JOULUKUU 2015 Meitä oli siellä kymmenen - kahdeksan kuuntelijaa + Tuomas ja minä. Tuomaksen esitys pohti eri vaiheita ja tärkeitä asioita hänen elämänsä varrelta. Puheessa lähestyttiin illan kysymystä, Lisätiedot Vaalilippu Waasan läänin pohjoisessa vaalipiirissä vuonna 1907 toimitettavaa edustajavaalia varten.
1 Vaalilippu Waasan läänin pohjoisessa vaalipiirissä vuonna 1907 toimitettavaa edustajavaalia varten. Valsedel för landtdagsmannavalet år 1907 i Wasa läns norra valkrets. A. Vaaliliitto 1. Kauhava Oikeutta Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute