Maapallon lämpenemisvauhti ei pysy IPCC:n ilmastomallien perässä | Puheenvuoro
Maapallon lämpenemisvauhti ei pysy IPCC:n ilmastomallien perässä
Antero Ollila 26.9.2019 9:54 päivitetty 26.9.2019 11:30 29 53
IPCC ja sen myötä maailman valtamediat ovat vyöryttäneet uhkakuvia jäätiköiden sulamisesta ja merenpinnan noususta. Kaikki perustuu IPCC:n malleihin, joita ei voida validoida eli todistaa oikeiksi. Uutisiin pukkaa aika ajoin tutkijoiden huolestumista, kuinka lämpeneminen on ennakoitua nopeampaa.
Tyypillistä näille uutisille on, että koskaan – ei koskaan – esitetä IPCC:n hyväksymiä ilmastomalleja osoittamaan niiden laskemaa lämpötilaa tälle päivälle ja miten mallin lämpötila suhtautuu mitattuun. Ja sitten on niin, että koskaan – ei koskaan – toimittajien mieleen ei juolahda kysyä tutkijoilta, että miten nämä asiat oikein ovat: siis malli vastaan todellisuus tämä päivänä: tarkkoja lukuja kehiin. Toimittajat jäävät suu ihmetyksestä auki taivastelemaan vuosisadan loppuun mallinnettuja tuloksia.
Ilmastonmuutoksen ydin on lämpötilan nousussa. Jos sitä ei tapahdu tai se on pienempää kuin mallinnettu, niin kaikki lasketut uhkakuvat jäävät toteutumatta: jäätiköiden sulaminen, merenpinnan nousu, jne. Olen kirjoittanut tästä asiasta useamman kerran, mutta palasin asiaan, kun se on taas ajankohtainen.
IPCC:n viimeisessä arviointiraportissa AR5 vuoden 2011 arvioitu lämpötilan nousu oli 0.85 °C. Yli 1600 sivuisesta raportista ei löydy ilmastomallien laskemaa lämpötilaa. Raportista löytyy kolmen numeron tarkkuudella globaali säteilypakotearvo 2,34 W/(m2), josta saadaan lämpötila 0,5 * 2,34 = 1,17 °C eli virhettä n. 38 %. Ei ihme, että IPCC jätti tämän asian kirjaamatta, mutta eihän se estänyt maalaamasta tulevaisuuden uhkakuvia.
Lokakuussa 2018 IPCC julkaisi raportin ”Global warming of 1.5°C”. Sen yhteenveto-osassa SPM (Summary for Policymakers) on sivulla 6 esitetty, että ihmiskunnan aiheuttama lämpötilan nousu on ollut 1,0 °C vuoteen 2018 mennessä. NOAA:n ylläpitämän tiedoston mukaan kasvihuonekaasujen aiheuttama säteilypakote on lisääntynyt vuodesta 2011 vuoteen 2018 mennessä 0,128 W/(m2) eli lämpötilassa 0,064 °C. Tämän mukaan säteilypakotteen lisäyksen johdosta globaalilämpötila olisi vuonna 2018 IPCC:n mallin mukaan 1,17 + 0,064 = 1,23 °C eli virhettä 23 %. Virhe on pienentynyt, mutta siihen vaikuttaa eräs ihmisen toiminnasta riippumaton erikoissyy, johon palaan myöhemmin.
Lopputulos on, että IPCC:n mallit käyvät edelleen varsin kuumina eli ennustavat lämpötiloja, jotka ovat selvästi korkeampia kuin mitatut. Laitan vielä pari kuvaa. Kuva 1 on muistutus siitä, kuinka yli sata tietokonemallia antavat hyvin erilaisia tuloksia, mutta keskiarvo on sama kuin yksinkertaisella mallilla laskettu.
Kuvan 2 merenpinnan nousu Holgate-9 mittaussarjan mukaan on ollut vuodesta 1900 lähtein 2,1 mm vuodessa eikä kiihtymistä ole näkyvissä.
Kommenttien johdosta lisään vielä IPCC:n käsityken merenpinnan noususta raprotissa AR5. Merenpinnan nousu on pysähtynyt!!
Jaakko AaltoSeppo ViljakainenJouni AroHannu AroAri KuivanenJouni HalonenJarkko Raja-ahoRisto JääskeläinenMarko MustonenJouko Repo
Risto Jääskeläinen #3038611 26.9.2019 10:14
Merien kohoamisvauhti vakaiden rannikoiden mareografeilla on todellakin suhteellisen tasaista ja tuossa parin millimetrin luokassa. Sitten satelliiteista mitattuna saadaan korkeampia ja ehkä jopa kiihtyviä lukemia. Tätä ihmetellessä tuli ajatelleeksi, että lämmin vesipatsashan on vähemmän tiheä kuin kylmä. Kun merivesi lämpiää myös keskimereltä, siellä lämpenemisen aiheuttamaa kohoamista voi olla syvemmän meren alueella enemmän kuin rannikolla, jolloin tämä lämpenemislaajeneminen ei juuri näy mareografeissa, mutta ei myöskään ole uhkaamassa mantereiden rannikkoasutusta. Mörner on jossain haastattelussa esittänyt tämän saman asian.
Markku HatakkaPertti Kannisto
Jocke Rantanen #3038655 26.9.2019 11:33
Vastaus kommenttiin: #3038611
Tietämättä asiasta olisi hyvä tietää onko merenpinnan nousussa huomioitu myös maan kohoaminen esim. Itämerellä?
Kun maanpinta, siis myös merenpohja nousee Itämerellä niin sen täytyy tarkoittaa että ne vesimassat siirtyvät muualle ja nostavat siellä pintaa vastaavalla tilavuudella.
Jos Itämeren phja varsinkin Pohjanlahti ja Suomenlahti, nousee mnetrin sadassa vuodessa niin jotainhan tuokin massa aiheuttaa.
Risto Jääskeläinen #3038682 26.9.2019 12:17
Vastaus kommenttiin: #3038655
Jotain tässä:
https://fi.wikipedia.org/wiki/Merenpinnan_nousu#Merenpinnan_nousun_syyt
Jocke Rantanen #3038714 26.9.2019 13:28
Vastaus kommenttiin: #3038682
Katsoin ja mielestäni on jopa virheellinen teksti.
Kun merenphja jossain kohoaa niin syrjäytyvä vesi siirtyy muualle ja nostaa merenpintaa kaikkialla.
Siellä missä tuo ”paikallinen merkitys” näkyy, merenpinta päinvastoin alenee suhteessa rantaan/maahan. Näinhän meillä on tapahtunut jääkaudesta alkaen.
”Näillä on kuitenkin vain paikallista merkitystä merenpinnan tasoon[14], kuten Suomessa, missä maankuori kohoaa edelleen vapauduttuaan viime jääkauden aikaisen mannerjäätikön puristuksesta.”
Risto Jääskeläinen #3038816 26.9.2019 18:23
Vastaus kommenttiin: #3038714
Merenpohjan ”mäntä” liikkunee niin hitaasti, ettei sillä ole vähään aikaan paljonkaan näkyvää merkitystä. Jääkausien jäätiköt taas ovat olleet mantereilla, eikä niinkään merien pohjalla, jolloin merkittävin rantaviivassa näkyvä liike on maan kohoaminen. On toki alueita, joissa maa vajoaa, joka voi johtua myös em. kohoamisesta, ”aallon” toinen reuna. Tämä siis antaa perustetta puhua paikallisuudesta, vaikka valtameri kylläkin on globaali.
Kalevi Härkönen #3038613 26.9.2019 10:21
Kyllä, olet kirjoittanut näistä ennenkin. Ja samoista virheistä sinua on huomautettu ennenkin. Joten ei ihme, että keskustelu laahaa paikallaan.
Toistetaan sitten vielä ne virheet. Kuvassa 1 käytetään satelliittihavaintoja, kun ilmastomallit tarkoittavat lämpötilaa maan pinnalla. Kuvassa 2 taas on vain hyvin pieni määrä mittapisteitä eikä merenpinnan nousu ole tasaista.
Mika LamminpääAnton Laakso
Ari Alsio #3038621 26.9.2019 10:41
Vastaus kommenttiin: #3038613
Härkönen kuvittelee, että vesisuksilla voidaan tulevaisuudessa laskea mäkeä merellä?
– eikä merenpinnan nousu ole tasaista.
Mikael VestamaMatti Lehtinen
Kalevi Härkönen #3038634 26.9.2019 11:00
Vastaus kommenttiin: #3038621
https://oceanservice.noaa.gov/facts/globalsl.html
Antero Ollila #3038644 Kirjoittaja 26.9.2019 11:20
Senpä vuoksi merenpinnan mittaustrendi on 9 eri mittauspisteen yhdistelmä eri puolilta maapalloa.
Jouni HalonenMatti LehtinenEsko Haneliusjukka-pekka-peltonenHarri SaariAri Alsio
Kalevi Härkönen #3038654 26.9.2019 11:32
Vastaus kommenttiin: #3038644
Miksi tällä kertaa satelliitit eivät kelpaa?
Antero Ollila #3038653 Kirjoittaja 26.9.2019 11:31
Lisäsin tekstiin kuvan IPCC:n käsityksestä merenpinnan noususta. Eikös IPCC ole kaiken tiedon Tonava?
Mikael VestamaJouni HalonenEsko Haneliusjukka-pekka-peltonenAri Alsio
Matti Lehtinen #3038657 26.9.2019 11:37
Vastaus kommenttiin: #3038653
Näkyy olevan Nasan sivulla toi sama kuva.
https://sealevel.nasa.gov/internal_resources/346
Seppo ViljakainenEsko Haneliusjukka-pekka-peltonenHarri SaariAri Alsio
Kalevi Härkönen #3038658 26.9.2019 11:41
Vastaus kommenttiin: #3038657
NASAn sivulta löytyy tuoreempaakin aineistoa
Ari Alsio #3038625 26.9.2019 10:46
Vielä 2007 uumoiltiin merenpinnan nousevan 4 metriä, mutta jo 2010 kaksi metriä putosi arviosta pois.
Met Officen mukaan todennäköisin skenaario merenpinnan noususta vuosisadan loppuun mennessä on 20-60 senttimetriä. (2010)
Nyt 2019 puhutaan millimetreistä:)))))))
Jaakko AaltoSeppo ViljakainenAri KuivanenJouni HalonenMarko MustonenJouko RepoMatti LehtinenJouni SuninenJukka HeikkinenEsko Hanelius
Markku Hatakka #3038708 26.9.2019 13:12
Vastaus kommenttiin: #3038625
Grönlannin jäätikkö sulaa IPCC:n, Tanskan ilmatieteen laitoksen ja NOAA:n mukaan noin 290 Giga tonnia vuodessa. Kuulostaa suurelta määrältä, mutta laskutoimitus koko jäätikölle (1000 km leveä ja 2500 km pitkä) antaa sulamisvauhdiksi 8,6 mm vuodessa, eli 1 m sulaisi 116 vuodessa, 10 m 1160 vuodessa, 100 m 11 600 vuodessa.
Jäätikön paksuus reunoillakin on 500 m (keskellä jopa 3000 m) joten paljon pitää lämmetä ennen kuin koko jäätikkö olisi sulanut ihmiskunnan elinaikana. Onkohan ihmiskunta edes hengissä 10 000 tai 100 000 vuoden kuluttua, heh.
https://fi.m.wikipedia.org/wiki/Grönlannin_mannerjäätikkö
Jouni AroJouni HalonenJarkko Raja-ahoJari RahkonenJouni SuninenJukka HeikkinenPertti KannistoHarri SaariAri Alsiojuhani kaimio
Esa Heikkinen #3038629 26.9.2019 10:52
Kiitän blogistia järjen äänen tuomisesta tähän ilmastohysterian kyllästämään kaikenkattavaan paniikinlietsontaan. Aivan kuin ihmiset olisivat menettäneet järkensä, lehdissä ja tv:ssä esiintyy kyllästymiseen asti kaiken maailman asiantuntijoita jotka toistavat samaa mantraa siitä kuinka valtamerien pinnat nousevat jne. Tämä on paljon pahempaa kuin aikaisemmat paniikinlietsonnat edellisillä vuosikymmenillä. Happosateista ei tullut mitään, otsonikato peruttiin ja global warming, joka ei tullutkaan, muutettiin kätevästi ilmastonmuutokseksi joka luonnollisena ilmiönä onkin nykyään ihmisen aiheuttama katastrofi. Uskokoon ken haluaa.
En ole mikään tiedemies mutta suhtaudun äärimmäisen kriittisesti kaikkeen mitä meille syötetään. Faktat pöytään ja jos niitä ei löydy niin kyse on uskomuksesta. IPCC:n esittämät asiat ovat teorioita jotka vielä muuttuvat vuosien kuluessa. Muutokset teorioissa hämmentävät uskottavuutta koska mittaaminen ja sitä kautta todistaminen muuttuu mahdottomaksi. Pitää vain uskoa vailla todellisuuspohjaa.
Naapurimaamme ilmastolapsipyhimys saa nuoret liikkeelle, jättäytymään pois kouluista ja liittymään estävän kehityksen joukkoihin. Tämä on mielestäni erittäin huolestuttavaa koska nuorissa yhdistyvät malttamattomuus , vaikuttamisen halu ja kaikkitietävyys, joskus vaarallisella tavalla. Mitähän tästä vielä seuraa.
Jaakko AaltoSeppo ViljakainenHannu AroMikael VestamaAri KuivanenJouni HalonenJocke RantanenMarko MustonenJari RahkonenJouni Suninen
Jari-Pekka Vuorela #3039065 27.9.2019 10:15
Vastaus kommenttiin: #3038629
Happosateet ovat vähentyneet ja otsonikato on pysähtynyt, koska teollisuus ja kauppa ottivat niiden vastustamisen vakavasti.
Tampereella voi taas hengittää, koska yksityisautoilua on ohjattu järkevämpiin reitteihin. Pyhäjärvessäkin saa taas uida. Asioille voi tehdä jotain, mutta ilman aktiivisuutta entropia kyllä vie voiton nopeasti.
Lauri Heimonen #3038636 26.9.2019 11:12
”Lopputulos on, että IPCC:n mallit käyvät edelleen varsin kuumina eli ennustavat lämpötiloja, jotka ovat selvästi korkeampia kuin mitatut”
Olen itse moneen kertaan todennut, että valtamerien pintavesien lämpötila pääasissa hallitsee sitä, mille korkeudelle ilmakehän hiilidioksidipitoisuus hakeutuu. Olen tuonut esille mm. seuraavat perusteluni:
1) Liitukaudesta tähän asti, valtamerien pintavesien jäähtyessä, ilmakehän hiilidioksidipitoisuus tämän 100 miljoonan vuoden aikana on pudonnut luokkaa 1600 ppm olevasta arvosta luokkaan 400 ppm olevaan pitoisuuteen.
2) Jääkausien ja niiden välisten lämpimien kausien aikana ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta ovat hallinneet valtamerien pintavesien lämpötilat.
3) Nykyisenä Holoseeni nimisenä lämpimänä kautena niinikään valtamerien pintavesien keskimääräinen lämpötila pääasiassa määrää mille tasolle ilmakehän hiilidioksidipitoisuus hakeutuu. Katso esim. viitettä http://www.co2web.info/Oceans-and-CO2_EngrsAust_Apr08.pdf Oceans are the main regulators of carbon dioxide.
Jouni AroMikael VestamaJouni HalonenEsko HaneliusKalle Lehtonen
Jali Karjalainen #3038695 26.9.2019 12:40
Vastaus kommenttiin: #3038636
no juu, liitukaudella oli merivedet 15–20 astetta lämpimiä kuin nyt eli kait ne sitten oli happamoituneet, mutta liitukaudesta meille asti elämä merissä on jatkunut. Luonnossa yleensä mennään hitaasti keskimäärin. Eli siis vaikka nyt meret lämpenee ja happamoituvat ja ravinteet heikkenee syvälläkin merissä, ei se elämä merissa lopu sen takia, että olihan liitukaudellakin meret paljon lämpimiä kuin nyt, mutta muutoksia tulee lajeihin, kun ympäristö muuttuu ja sillai elämä jatkuu. Siis elämä merissä ei tule loppumaan, vaikka meret lämpenee ja happamoituvat, koska lajeissa on geenit ja geenit tekevät rajattomasti uusia proteiineja, jos ympäristö sitä vaatii
Jali Karjalainen #3038698 26.9.2019 12:45
Vastaus kommenttiin: #3038695
meret voivat noustakin, mutta ne lämpenevät ja nousevat ja sen ratkaisee luonto ite, eikä ihmisen arviot ja meret nousee omalla ajallaan eli aikaa voi mennä 24 000 vuottakin kuten viimeksi meret nousi n 130 m mutta aikaa meni 24 000 vuotta
tapani.lahnakoski #3038705 26.9.2019 12:58
Liitukaudella oli ainakin viisi kertaa enemmän hiilidioksidia ja koralleja kasvoi lähes kaikkialla. Elonkirjo oli aivan toista luokkaa kuin nyt.
Nyt väitetään korallien kuolevan ellei jo kuolleen liikaan lämpöön ja hiilidioksidiin eli happamoitumiseen. Tosin pH on edelleen selvästi yli 8.
Mikael VestamaJouni HalonenAri Alsio
Matti Lehtinen #3038647 26.9.2019 11:24
-80 luvulla tiedettiin että Manhattan on veden alla vuonna 2010.
Seppo ViljakainenMikael VestamaJouni HalonenRami OvaskainenHarri SaariJohanna MarkelinKalle LehtonenAri Alsio
Seppo Viljakainen #3038659 26.9.2019 11:42
https://www.youtube.com/watch?v=_nmhTZuFGGE
tapani.lahnakoski #3038694 26.9.2019 12:39
Luulisi sen nousun kiihtymisen näkyvän lähes kaikilla pitkäaikaisilla mareografeilla. Mikä mahtaa estää?
https://www.psmsl.org/data/obtaining/rlr.monthly.plots/8_high.png
Hannu AroMikael VestamaJouni Halonen
Matti Lehtinen #3038702 26.9.2019 12:48
Vastaus kommenttiin: #3038694
Missä kohtaa käppyrässä näkyy ihmisen vaikutus, osaako esimerkiksi Härkönen kertoa?
Mikael VestamaJouni Halonen
tapani.lahnakoski #3038704 26.9.2019 12:54
Vastaus kommenttiin: #3038702
90-luvun alkupuolelta sen pitäisi näkyä, kun uusi mittausmenetelmä otettiin käyttöön.
Jali Karjalainen #3038729 26.9.2019 14:14
no siinä kohtaa, miten on eletty ja kylvetty jälkiä ja sitten sitä elämistä niitetään, niin käppyrät näkyy siinä miten niitetään elämistä kun on ensin kylvetty
Jali Karjalainen #3038731 26.9.2019 14:15
no näkyyhän miten on eletty, kun tekoja niitetään
Matti Lehtinen #3038798 26.9.2019 17:40
Näyttääkö muuten myös jonkun muun silmissä että pinnan nousu on ollut melko olematon viimeisen 40v aikana.
Hannu AroMikael VestamaJouni HalonenAri Alsiojuhani kaimio
Kalle Lehtonen #3038752 26.9.2019 15:24
Jossakin merenpinta nousee, jossakin laskee. Suomi kuuluu tuohon jälkimmäiseen ryhmään, eikä mitään muutosta kehitykseen ole havaittavissa.
Jouni Suninen #3038803 26.9.2019 18:00
Kiva kun sentään jossain pääsee näkemään muitakin kuin pelottelijoiden tutkimustuloksia.
Mikael VestamaLauri HeimonenAri Alsio
Jali Karjalainen #3038811 26.9.2019 18:15
Vastaus kommenttiin: #3038803
No kait iso huoli oisi esim muovit merissä, lämmöt kyllä nosee ja co2,mutta ne nousee hitaasti, merivesien lämmöt kyllä nosee, mutta jos merivesi on yläkanttiin noussut vain 5 milliä, ei se nyt oikein ole mitenkään kova nousu, kun viimeksi merivesi nousi n 130 m ja aikaa meni 24 000 vuotta, 5 millin nousu ei oikein tunnu missään.Luonto kyllä elää hitaalla vauhdilla keskimäärin
Mikael VestamaTuomo Niemelä
Jouni Suninen #3039399 27.9.2019 21:11
Vastaus kommenttiin: #3038811
Tuo muoviongelma on kyllä todellinen, senhän näkee jokainen jolla silmät päässä on.
Tapio Keskinen #3038971 26.9.2019 22:50
Tästä on juuri kyse. Viimeisin raportti pohjautuu täysin edelliseen, eikä tuonut mitään lisäarvoa. Ennustetta ennustuksen perään.
Haluaisin todellakin korostaa, ettei meillä ole vertailukelpoista mittausdataa kuin vasta reilulta parilta kymmeneltä vuodelta. Koskipa se lämpötilaa tai meren pinnan korkeutta. On odotettava se kymmenen, mieluummin 20 vuotta, että saadaan luotettava trendi.
Meren pinnan nousuun haluan huomauttaa, ettei se kerro kaikkea, koska vain tilavuudella on merkitystä. H2O määrä tällä pallolla kaikissa olomuodoissaan voitaneen pitää vakiona. Pinnan nousuun vaikuttaa useita muita tekijöitä kuin jäätiköiden sitoman veden määrän muutos ja merien lämpötilan muutos.
Jali Karjalainen #3039003 27.9.2019 6:24
Vastaus kommenttiin: #3038971
Valo on aallonpituuksia väreissä ja nopeus on 300 000km/ s ja lyhyet aallonpituudet sišältävät vähemmän energiaa kuin pitkät aallonpituudet, sininen väri aallonpituutena tahtoo poiketa auringon suunnasta.Pitkät aallonpituudet sisältävät paljon energiaa .Happi ja hiilidioksidimolekyyli sitovat hiilidioksidia sillai, että tarvitaan 10 fotonia kun on yksi happi ja hiilidioksidimolekyyli
Jali Karjalainen #3039006 27.9.2019 6:54
Vastaus kommenttiin: #3039003
Merivedet ovat nousseet 19cm vuodesta 1900 alkaen eli voit laskea, paljon vuodessa nousi.IPCC on ihan oikeassa , että merivedet nousee hitaasti. Kannattaa itelle selvittää, miten satelliitimittus tehään.
Meriveden nousuun vaikuttaa:
-veden tiheys(lämpö ja suola, kevyt ,lämmin vesi, vähäsuolainen nostaa vesiä kuin kylmä vesi)
-veden määrä(vesi lisääntyy mantereista käsin)
-valtameri altaiden pienentyminen
-lämpölaajennus
-pilvissäkin on vettä
Jali Karjalainen #3039014 27.9.2019 7:49
Vastaus kommenttiin: #3039006
Kun veden lämpö on +4 , niin tilavuus on pieni, mutta tiheys suuri. Kaasut laajenevat eniten lämmön noustessa. Energia laajentaa vesiä kun lämmöt nousee, rakenneosat liikkuvat :+4 vesi yllä pitää ravinteiden kiertoa
Hannu Sinivirta #3039314 27.9.2019 18:34
Jos n. 20 vuotta mainitsemaasi vertailukelpoista mittaus-dataa ei riitä, ei se toinen mokoma anna yhtään enempää vertailukelpoista mittaus dataa. Itse asiassa vertailukelpoista mittaus-dataa on saatu jo 1800-luvun loppupuolelta lähtien, joten sieltä aina näihin päiviin saatu vertailukelpoinen mittaus-data sen sijaan on validia.
Se on kyllä totta, että eri olomuodoissaan (napajäätiköt, meret jne) H2O:n määrä luonnossa on vakio niillä tarkkuuksilla, mikä on saatavilla. Merenpinnan nousu nimenomaan riippuu sulaneen jään määrästä ja lisääntyneestä lämpölaajenemisesta. Marginaaliin jäävät meren eliöiden evoluutio.
Tapio Keskinen #3039339 27.9.2019 19:42
Vastaus kommenttiin: #3039314
Eihän ilmaennustuslaitoksen edustaja voi muuta sanoa, vaikka mieli tekisi. Sinulla on kädet sidotut, niin mittausdatan kuin sen analysoinnin suhteen. Väittämäsi jää silti marginaaliin.
Hannu Sinivirta #3039406 27.9.2019 21:20
Vastaus kommenttiin: #3039339
No mitä korvaavaa tällä kokemuksella voisi sanoa? Ei tämä ole pelkkää väittelyä, eikä todellakaan ole jäämistä marginaaliin. Ilmastoa tutkiva instituutti on perustettu jo 1838.
Hannu Sinivirta #3039424 27.9.2019 22:04
Vastaus kommenttiin: #3039406
Kuten tuossa alempana Ari Tujusen viittaus Jali Karjalaiselle antamistasi arvioista merenpinnan nousuun?
Kun tarkastelet NASA-GRACE gravitaatiomittausta (jäämassat), kuinka voi olla mahdollista, että mainitsemasi muutokset voivat aiheuttaa lineaarisia massa – muutoksia (NASA-GRACE). Se on täysin epärealistinen käsitys.
Ari Tujunen #3039418 27.9.2019 21:37
Tapio Keskiselle: Olet viime elokuussa jonkin blogin kommenteissa vastannut Jali Karjalaisen kysymykseen merenpinnan nousuun vaikuttavista tekijöistä seuraavasti: ”No muutaman mainitakseni. Hydrologisen kierron seurauksena valuva kiintoaines meriin joista ja muista valuma-aluesta. Planktonien kuolleen massan vajoaminen valtamerien pohjaan. Merien alainen jatkuva vulgaaninen toiminta ja mannerlaattojen siirtymät. Maapallo on notkea, kuin kumipallo jatkuville muodonmuutoksille. Planeettojen keskinäisten sijaintien muutokset.”
Voitko laittaa jonkin tai joitakin linkkejä tutkimuksiin, joissa näiden tekijöiden vaikutuksia merenpinnan viime aikojen nousuun on arvioitu? En ole itse löytänyt netin syövereistä oikein mitään tukea sille, että noilla olisi minkäänlaista huomattavaa vaikutusta. Tämä ei tarkoita sitä, etteikö voisi olla vaikutusta, itse en vaan ole löytänyt. Siksi kyselen. Ehkä en osaa hakea oikeilla sanoilla
Tapio Keskinen #3039554 28.9.2019 10:43
Vastaus kommenttiin: #3039418
Sehän tässä onkin huolestuttavaa, että IPCC:lle kelpaa vain alarmistinen tieto. Oletan, etteivät tutkijat ole niin tyhmiä, etteivätkö kykenisi ymmärtämään näiden muidenkin tekijöiden vaikutusta, mutta on tehty tietoinen valinta, ettei niitä oteta huomioon. Nämä on niitä seikkoja jotka ovat osaltani nakertaneet uskottavuuden IPCC:ta kohtaan. Sama valinnallisuus ilmenee myös Sinivirran kommenteissa ja vain ja ainoastaan mielipiteissa.
Hannu Sinivirta #3039064 27.9.2019 10:14
Polemiikkia ja spekulaatioita, sekä tilastoilla kikkailua ja peukalointeja. Merenpinnan nousu ei suinkaan ole laskussa. Ihmettelen kovasti blogistin esiintuomia graafeja?
Mika LamminpääTuomo Niemelä
Hannu Sinivirta #3039066 27.9.2019 10:16
Vastaus kommenttiin: #3039064
Hannu Sinivirta #3039079 27.9.2019 10:40
Vastaus kommenttiin: #3039066
Ari Tujunen #3039288 27.9.2019 17:35
Jos blogin viimeisen kuvan tilalla olisi käytetty saman IPCC-raportin AR5 2013 kappaleen 13 “Sea Level Change” kuvaa Fig. 13.3 d), s. 1147 tai kuvaa Fig. 13.6, s. 1157, olisi näkynyt, että merenpinnan korkeuskäyrä ampaisi ylös vuoden 2011 kieppeillä olleen notkahduksen jälkeen. Kalevin ja Hannun jakaman linkin kuva ulottuu jo tietysti pitemmälle ja osoittaa hyvin nykytilanteen.
Merenpinnan korkeuskuvan osalta blogin narratiivi näyttäisi mielestäni pikemminkin olevan ’narraustiivi’, mikä vähän ihmetyttää.
Hannu Sinivirta #3039304 27.9.2019 18:10
Vastaus kommenttiin: #3039288
Kyllä ihmetyttää todella. Blogistin tulisi enemmän kiinnittää huomionsa tuohon NASA- GRACE gravitaatiomittauksen (ice-decrease ) antamaan trendiin ja nykyhetkiseen tulokseen.
Antero Ollila #3039434 Kirjoittaja 27.9.2019 22:33
Vastaus kommenttiin: #3039304
Satelliittimittauksissa ollaan tarkkuuksien suhteen niin äärirajoilla, että luotan huomattavasti enemmän perinteisiin merenpintamittauksiin ja ne osoittavat vakaata 2-3 mm:n nousua per vuosi jo yli vuosisadan ajalta.
Minun tietääkseni jatkuvalle merenpinnan nousulle ei ole yksiselitteistä tieteellistä selitystä, vai onko?
Hannu Sinivirta #3039483 28.9.2019 7:28
Vastaus kommenttiin: #3039434
Niin, siis esim. tuo viimeinen graafi missä väität, että merenpinnan nousu olisi pysähtynyt, ei pidä paikkansa. Toki se välillä niin tekeekin, mutta kohinan puitteissa. Kyllä merenpinnan nousun pitkäaikainen trendi on ollut n. 3.3 mm/vuosi.
Minun ymmärrykseni mukaan, kun meren pinta nousee pitkällä aikavälillä noinkin lineaarisesti, siihen ei voi vaikuttaa sedimentti-muutokset valuma-alueilta, tai merenalainen vulgaaninen toiminta tai edes manner-laattojen muutokset, puhumattakaan aurigon ja maan välisistä etäisyysmuutoksista.
Kyllä jäämassojen väheneminen ja lämpölaajeneminen nostaa merenpintaa. Suolapitoisuuden väheneminen napa-alueilla on myös merkki jääpeitteiden vähenemisestä.
Luonnossa olevat takaisikytkennät, eivät siis ole lineaarisia, -sama koskee esim. auringon aktiviteettia.
Jali Karjalainen #3039485 28.9.2019 7:36
No lämpölaajennus.
Ensi vuonna laukaistaa aurinkohiukkasia pohtiva satelliitti:Dsovr(Deep Space Climate Observatory), varoittaa aurinkomyrskyistä. You tube.Myös Popular Mechanics–sivusto. No merenpinnat nousee jatkuvasti pikkusen kuten aikaisemmat kokemukset ilmastohistoriassa osoittavat. Nyt pohjoisen alueen sulaminen käynnissä ollut jo pitkään:Eihän ne meret nouse sillai, että niiden pitäs vuodessa nousta esim 1 m
Jali Karjalainen #3039486 28.9.2019 7:40
Vastaus kommenttiin: #3039485
IPCC on aivan oikealla jäljillä, meret nousee pikku hiljaa. Niinhän luonto elää
Jali Karjalainen #3039487 28.9.2019 7:45
Vastaus kommenttiin: #3039486
Nytkin tässä syyskuun 2019 IPCC:n raportissa oli 100 tutkijaa, 7000 kommenntia, lähes 200 maata. Ei kait näin suuri joukko höpötyksiä ilmoita. Eihän näissa meidän blogeissa ole koskaan esiintynyt 100 tutkijaa kommentoimassa.Meillehän kouluissa opetetaan, mitä toiset ovat selvittäneet.