PPT - Instituutiot, normit ja rakenteet PowerPoint Presentation - ID:6989092
Instituutiot, normit ja rakenteet PowerPoint Presentation
Instituutiot, normit ja rakenteet
<iframe src="https://www.slideserve.com/embed/6989092" width="600" height="497" frameborder="0" marginwidth="0" marginheight="0" scrolling="no" style="border:1px solid #CCC;border-width:1px 1px 0;margin-bottom:5px" allowfullscreen webkitallowfullscreen mozallowfullscreen> </iframe>
Instituutiot, normit ja rakenteet - PowerPoint PPT Presentation
Instituutiot, normit ja rakenteet. Yhteiskuntatieteiden filosofia 20.4.2011 Jaakko Kuorikoski. Sosiaalista ontologiaa. Sosiaalinen kollektiivinen toiminta yhteistoimintaa: toiminta yhteisten päämäärien saavuttamiseksi Kollektiivit toimijoina Sosiaalinen todellisuus
PowerPoint Slideshow about 'Instituutiot, normit ja rakenteet' - zachery-valentine
Sosiaalista ontologiaa
Sosiaalinen kollektiivinen toiminta
yhteistoimintaa: toiminta yhteisten päämäärien saavuttamiseksi
Kollektiivit toimijoina
Sosiaaliset tosiasiat
Toiminta kollektiivisesti hyväksyttyjen / tahdottujen päämäärien saavuttamiseksi
Vrt. toiminnan yhteiset seuraukset ja toiminta yhdessä
esim. talon rakentaminen, boikotti…
Edellyttää jaettuja intentionaalisia tiloja (jaetut päämäärät , halut, uskomukset)
(1) siitä, mitä ollaan tekemässä (jaetut päämäärät)
(2) keinoista päämäärän saavuttamiseksi (koordinaatio)
(3) siitä, että muut jakavat oleellisesti samat päämäärät
(4) siitä, että muut jakavat oleellisesti samat uskomukset
Reduktiivinen analyysi (esim. Michael Bratman)
analyysi yksilöiden toimintana: jokainen yksilö toimii omien uskomustensa ja halujensa ohjaamana
edellyttää koordinoitua suunnitelmallisuutta, toimintamallien yhteensovittamista muiden kanssa
Kollektiivinen intentionaalisuus
Reduktiivisen analyysin kritiikkiä
Margaret Gilbert: yhteistoiminnalle on oleellista sitoutuminen muihin toimijoihin, kyse ei ole vain yhteensopivista päämääristä ja toisten toiminnan huomioimisesta
jaettujen uskomusten analyysi yksilöuskomuksina johtaa regressioon (”minä uskon että sinä uskot että…”)
Tarvitaanko kollektiivisen toiminnan analyysiin yksilöintentioihin palautumattomia intentionaalisia tiloja? (Gilbert, Tuomela, Searle)
yliyksilöllisten intentionaalisten tilojen ongelma: ontologinen arveluttavuus
Me-muotoiset intentionaaliset tilat: (Tuomela, Searle)
”me uskomme” (”tähän uskotaan”), ”me haluamme” (”tähän pyritään”)
ontologisesti yksilöiden tiloja, mutta sisällöllisesti koskevat koko kollektiivia
Kollektiiviset toimijat?
Kollektiivit voivat olla autonomisia toimijoita
Edellyttää tavallisesti jäsenten kollektiivista toimintaa
kollektiivin kannalta rationaalinen ei ole välttämättä yksilön näkökulmasta rationaalista
epäjatkuvuus kollektiivin ja yksilön välillä: kollektiivit yksilöistä itsenäisiä, rationaalisia, intentionaalisia toimijoita
esim. yrityksen toiminta vs. sen työntekijöiden toiminta
Selityksellinen kysymys
Ryhmävastuu
ongelma: Missä olosuhteissa kollektiivisella ”toimijalla” on oikeanlaista kontrollia tekemisiinsä?
Ryhmätoimijoiden autonomia
Miksi kollektiivin int. tilat eivät palaudu jäsenten tiloihin: diskursiiviset dilemmat (Pettit ja Christian List)
Pettit ja List: hyvin yleisillä oletuksilla, enemmistösääntöä noudattavan kollektiivin toiminta ei (hyvin todennäköisesti) ole konsistenttia yli ajan.
Pettit ja List (2002): konsistentti kollektiivinen toimija ei voi noudattaa mitään päätössääntöä, joka on jäsentensä päätösten funktio
Miten yksilön ja yhteisön suhde pitäisi käsitteellistää?
Individualismi vs. holismi
Ontologinen, episteeminen, selityksellinen vai poliittinen teesi?
Kuka oikeastaan on atomisti tai holisti?
Tasopuheen epäselvyys,
epäonnistuneet mielenfilosofia-analogiat,
”emergenssi” (kts. Kuorikoski ja Ylikoski: ”Emergenssi – mysteeristä tutkimusongelmaksi”, Tiede & Edistys 4/2007.)
”Reduktionisti” loukkauksena
Toimija vs. rakenne
Sosiologisen determinismin mörkö
Barry Barnes: koko kysymyksenasettelu seurausta metafyysisistä intuitiosta vapaasta tahdosta
Yhteiskunta konstitutiivisten sääntöjen ja roolien järjestelmänä
Regulatiiviset säännöt säätelevät toimintaa (esim. sosiaaliset normit)
Konstitutiiviset säännöt määrittelevät toimintaa (konstituoivat merkityksen)
Konstitutiiviset säännöt mahdollistavat merkityksellisen sosiaalisen toiminnan
sääntöjen noudattaminen mahdollistaa tulkinnan ja sosiaalisesti merkityksellisten tekojen tekemisen (esim. viittaaminen, lahjan antaminen, äänestäminen)
Kysymys säännön seuraamisesta
säännöt useimmiten implisiittisiä ja tiedostamattomia
performatiiviset aktit: lapsen nimeäminen, avioliiton solmiminen, tuomitseminen jne.
Searle: Construction of Social Reality (1995)
hahmotelma sosiaalisten instituutioiden (raha, avioliitto, omaisuuden vaihto, valtio, rasismi, sukupuoliroolit) ontologiseksi analyysiksi
huom. ei teoria todellisuuden sosiaalisesta kontruktiosta
Perusidea: sosiaaliset instituutiot ovat sitä mitä ne ovat, koska me kollektiivisesti uskomme niin
esim. seteli on rahaa eikä vain pala paperia, koska meillä on me-muotoinen uskomus, että tietyillä paperipaloilla on tietty vaihtoarvo
fyysisellä olomuodolla ei ole väliä, vaan asetetulla funktiolla
kyseessä on silti objektiivinen seikka
Funktion asettaminen objektille:
käyttötarkoituksen antaminen teolle, esineelle tms.
konstitutiivinen sääntö muotoa ”X toimii Y:nä kontekstissa C”
Statusfunktiot
kollektiivisesti asetettuja funktioita: me-muotoinen uskomus siitä, että jokin toimii jonakin
Esim. raha: tietyille ilmenemismuodoille kollektiivisesti asetettu konstitutiivinen funktio toimia vaihdon välineenä, arvon ylläpitäjänä jne.
Statusfunktioita voidaan kasata päällekkäin
Instituutioiden objektiivisuus:
eivät riipu yksittäisistä toimijoista
yhteys toisiinsa ja keskeisyys arkielämässä ylläpitävät instituutioita luotettavasti
silti: jos kollektiivinen ylläpito lakkaa, ne lakkaavat olemasta olemassa
Yksittäisestä toimijasta (suhteellisen) riippumattomia laajempia sosiaalisia kokonaisuuksia
Esim. Asioiden ja ihmisten jakautuminen
Ikärakenne, sukupuolirakenne, luokkarakenne…
Verkostorakenteet ja niiden ominaisuudet
Relaatiot usein roolien ja rooleihin liittyvien resurssien välillä
Valta resurssiasymmetriana
Sos. status
Rakenteen selittäminen vs. rakenteella selittäminen
Poissulkemisargumentti
Mikrotaso kausaalisesti “täydellinen”  makrotason selityksellinen tyhjyys?
konstituoi
Miten tilanne tulisi käsitteellistää?
Mikro1 ja Makro1 eivät ole toisiaan täydentäviä syitä
Kyse ei ole ylideterminaatiosta
Mikro1 ja Makro1 eivät ole saman kausaaliketjun eri vaiheita
Mikro1 ja Makro1 eivät ole sama ominaisuus
Mitä oikeastaan tarkoittaa, että “kausaalinen voima” sijaitsee jollain tasolla jonkin toisen sijaan?
Ylemmän tason ominaisuudet yksilöidään funktionaalisesti, ts. niiden kausaalisen roolin avulla(esim. taipumus tehdä jotakin tietyssä tilanteessa). Useampi mahdollinen mikrotaso voi toteuttaa funktionaalisesti yksilöidyn ominaisuuden.
 Monitoteutuvuusargumentti “reduktion” mahdollisuutta vastaan
Useita sanoja voidaan käyttää mielekkäästi viittaamaan niin yksittäisiin toimijoihin kuin organisaation rakenteellisiin ominaisuuksiinkin.
“työntekijöiden osallistuminen” voi tarkoittaa joko yksittäisten työntekijöiden käyttäytymistaipumuksia, organisaation muodollisen hierarkian piirteitä tai vallitsevia toimintatapoja
Samankaltaisia ominaisuuksia liitetääneri tasoilla sijaitseville olioihin samankaltaisen kausaalisen tai funktionaalisen roolin perusteella.
yksilön ja organisaation muisti
Makroselitykset
Selitysten kontrastiivisuus: Selitykset muotoa ”C selittää E:n” ovat merkitykseltään epämääräisiä ja ne tulisi selvyyden vuoksi täydentää muotoon ”c selittää e:n ja jos c olisi ollut jollain tavoin erilainen (c*), myös e olisi ollut jollain tietyllä tapaa erilainen (e*)”. Ts. c [c*] selittää e [e*]:n
Kaikki selitykset voidaan ymmärtää väitteiksi muuttujien välisistä riippuvuussuhteista: jos C olisi ollut c*, tai olisimme muuttaneet sen c*:ksi, olisi e:n sijasta toteutunut e*.
Mikään ei estä sitä, että C:n ja E:n arvojoukot olisivat jossain mielessä eri tasoilla!
Esim. yksittäisen henkilön toiminta voi saada aikaan muiden toimintaa, muutoksia organisaatiossa tai muutoksia organisaation toimintaympäristössä. Vastaavasti muutokset organisaatiossa voivat saada aikaan muutoksia yksittäisten henkilöiden toiminnassa, muissa organisaatiossa tai organisaation toimintaympäristössä.
Selitykset tulee muotoilla sellaisten muuttujien avulla, joiden välillä vallitsee mahdollisimman vakaa, kiinnostuksen kohteena olevaan sovellutusalaan yleistettävä, käytännön syistä tai teoreettisesti mielenkiintoinen riippuvuussuhde.  Selitykset määrittävät omat tasonsa.
Kontrastiivisuus ja poissulkemisargumentti
Organisaatio t1
[organisaatio t1*]
Organisaatio t2
[organisaatio t2*]
Toimija t1
[toimija t1*]
Toimija t2
[toimija t2*]
Riippuvuussuhteet f,g ja h saattavat liittää toisiinsa eri kontrastiluokkiaja siten selittää eri asioita.
Normit (Talcott Parsons)
Miten normit säätelevät käyttäytymistä?
“normi”
Aiheuttaa =
“internalisointi”
ja halut
Barry Barnes:Jos normit vaikuttavat yksilötasolla, niin niiden sisäisissä representaatioissa pitää olla tarpeeksi sisältöä, jotta ne voivat ohjata ja harmonisoida vuorovaikutusta uudenlaisissa tilanteissa.
Miten soveltaa sääntöä yksittäistapauksissa?
Sääntö ei määrää sovellusta loogisella välttämättömyydellä
Soveltaminen usein “automaattista”, käyttäytymisdispositio
Käyttäytymisdispositio ei itsessään määritä, eikä edes takaa, säännön oikeaa soveltamista
Normien seuraaminen on olennaisesti kollektiivista.
Käytännön konsensus  mitä normi “todella” tarkoitti.
Normi on olemassa käytännöissä, ei mielensisältöinä. Normit ovat julkisia, eivät yksityisiä.
Pelivara tulkinnoissa on välttämätöntä mielekkäälle kanssakäymiselle.
Opetus: mitä tahansa ei kannata psykologisoida!
Konventiot, sosiaaliset normit ja moraalinormit
(Cristina Bicchieri 2006: The Grammar of Society) Sääntö on sosiaalinen normi ryhmässä kun riittävän suuri osa sen jäsenistä:
(1) tietää, että sääntö on olemassa ja soveltuu kyseisiin tilanteisiin;
(2) (ehdollinen preferenssi) haluaa toimia säännön mukaisesti tilanteessa jos:(a) uskoo, että riittävän suuri osa ryhmän jäsenistä toimii säännön mukaisesti tilanteessa (empiirinen odotus); ja joko(b) uskoo, että riittävän suuri osa ryhmän jäsenistä uskoo hänen toimivan säännön mukaisesti tilanteessa (normatiivinen odotus); tai(b’) uskoo, että riittävän suuri osa ryhmän jäsenistä uskoo hänen toimivan säännön mukaisesti tilanteessa, haluaa hänen toimivan säännön mukaisesti ja on valmis käyttämään sanktioita (sanktioiden tukema normatiivinen odotus).
Dale Miller (1999):the norm of self-interest
Esim. Talcott Parsons: sos. normit vs. itsekkäät motivaatiot
Miller: itsekkyys sosiaalisena normina
Ihmiset uskovat muiden olevan itsekkäästi motivoituneita
”muut ovat itsekkäitä, en halua olla typerys, jota käytetään hyväksi”
”muut ovat itsekkäitä, joten hyvän edellyttämä yhteistoiminta ei kuitenkaan toteudu”
joukkoharha – omia epäitsekkäitä motiiveja ei pidetä todistusaineistona sen puolesta, että muillakin on niitä
Ihmiset uskovat että heidän tulee olla itsekkäästi motivoituneita
poikkeamat odotuksista johtavat hämmennykseen ja epäilyksiin (muissa) ja vaikeuksiin yhteistoiminnassa
itsekäs käyttäytyminen vastauksena muiden odotuksiin
Uskomus ihmisten itsekkyydestä itseään toteuttavana arkiteoriana
Toiminnan rationalisointi itsekkääksi
Ihmiset ‘normalisoivat’ epäitsekästä toimintaansa esittämällä sen itsekkäiden motiivien tuottamaksi
‘itsekkäiden’ perustelujen saatavuus epäitsekkään käyttäytymisen rajoitteena: ihmiset käyttäytyvät epäitsekkäiden impulssiensa mukaisesti kun he löytävät jonkin itsekkään tekosyyn tai oikeutuksen toiminnalleen
hyväntekeväisyyden kannustimet eivät motivoi, vaan legitimoivat
Americans ... enjoy explaining almost every act of their lives on the principle of self-interest ... I think that in this they often do themselves less than justice, for sometimes in the United States, as elsewhere, one sees people carried away by the …spontaneous impulses natural to man. But the Americans are hardly prepared to admit that they do give way to emotions of this sort (Alexis de Tocqueville)
Verkostorakenne ja normit: epäsuositun normin leviäminen
Centola, Willer ja Macy 2005: ”The Emperor’s Dilemma: A Computational Model of Self‐Enforcing Norms”, AJS 110(4)
Yksityisten asenteiden ja toiminnan ristiriita:valtaosa jäsenistä valmis hylkäämään jonkin toimintatavan, mutta uskovat muiden hyväksyvän sen
Homofobia, snobismi, älyllisen hölynpölyn ihailu, ontto patriotismi, noitavainot, kiusaajan ihailu…
Vrt. useat teoriat olettavat, että vallitsevat normit ovat hyödyllisiä yhteisölle (funktionaalinen selitys)
Epäsuositun normin ylläpito on helppo ymmärtää, mutta miten sellainen voi päätyä vallitsevaksi?
Itseään vahvistava ketjureaktio (vyöry, cascade)
Aktiivinen normin rikkojien sanktiointi signaalina normin vilpittömästä kannattamisesta
Opportunistit vs. tosiuskovat
Vilpittömyyden vaikutelmaa on vaikea tuottaa (kognitiivinen vinouma: läpinäkyvyyden illuusio).
Vakuuttamisen kilpavarustelu
Kuinka pieni määrä tosiuskovia tuuliviirien (ehdollisten noudattajien) joukossa riittää normin leviämiseen johtavaan vyöryn aloittamiseen?
Riippuusosiaalisten verkostojen rakenteesta: täysin kytketyssä maailmassa pieni joukko fanaatikkoja ei saa aikaan vyöryä;vain osittain kytketyssä maailmassa vyöry todennäköisempi
Epäsuosittu normi tarvitsee tuuliviirejä, sillä muutoin normin mukaisen käytöksen yleistyminen vähentää painostuksen määrää, mikä puolestaan romahduttaa normin. Vyöry todennäköisempää kun tosiuskovia alkutilanteessa suhteellisen vähän.
Seppo Sarras Kehittämiskonsultti , Helsinki Hotelli Presidentti 6.9.2011 seppo.sarras@gmail -Helsingin vasuprosessi 2004 - 2011 toimintaympäristö ja lähtökohdat rakenteet kehkeytyvä prosessi prosessin arviointi ja tulevaisuus mitä
Vapaaehtoistoiminnan johtaminen 13.11.2013 - Vesala Anne Laimio -Vapaaehtoistoiminnan johtaminen 13.11.2013 - vesala anne laimio. jokainen vapaaehtoinen ansaitsee kestävät toiminnan rakenteet ja hyvän
Sosiaalihuollon tiedon rakenteet - jäsenneltyä tietoa tietojärjestelmiin - muutama ajatus aluksi -. sari rissanen, ma. prof, laitoksen johtaja terveyshallinnon ja -talouden laitos. uudistamispuheen voimistuminen. voiko sos- ja
17.1.2002 LÄMMITETTÄVÄT ASFALTTIPÄÄLLYSTEET -17.1.2002 lÄmmitettÄvÄt asfalttipÄÄllysteet lars forstÉn lemminkÄinen oyj. lÄmmitettÄvÄt pÄÄllysteet - useita eri systeemejÄ - kaikki vielÄ
Ehto- ja toistolauseet -. ehto- ja toistolauseet. uutena asiana opetellaan ohjelmointilauseet / rakenteet, jotka mahdollistavat: päätösten tekemisen ohjelman suorituksen aikana (esim. kyllä/ei) samoja lauseiden toistamisen useammin kuin
Virkamiehestä työsopimussuhteiseksi – Mikä muuttuu? -. 2.6.2009 kati virtanen suomen lakimiesliitto ry. virkasuhteisesta työsuhteiseksi. sisällys virka- ja työehtoja sääntelevät normit virka- ja työsuhteen eroja/ yleistä virkaan