Näin Suomi kuntoilee
Sunnuntai 1.11.2015 klo 07.10
Liikunnan aktiivinen harrastaminen on lisääntynyt Suomessa.
Joka viides suomalainen ei kuitenkaan harrasta vapaa-ajan liikuntaa, selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tuoreesta Alueellisesta terveys- ja hyvinvointitutkimuksesta (ATH).
Liikuntaharrastus myös jakautuu koulutustason mukaan: vähiten koulutetuista aikuisista 27 prosenttia ei harrasta liikuntaan, korkeimmin koulutetuista liikkumattomia on 13 prosenttia. Yli 55-vuotiaiden ikäryhmässä vapaa-ajan liikuntaharrastus on lisääntynyt.
Yhä useampi myös liikkuu liikuntasuositusten mukaisesti. Eniten niitä noudattavia löytyy Tampereelta ja Raumalta, vähiten taas Porista ja Raaseporista. UKK-instituutin suositus on, että ripeää ja reipasta kestävyysliikuntaa pitäisi harrastaa vähintään 2,5 tuntia viikossa tai voimaperäistä ja rasittavaa kestävyysliikuntaa vähintään 1 tunti 15 minuuttia viikossa. Kestävyysliikunnan lisäksi pitäisi harrastaa lihaskunto- tai tasapainoharjoittelua vähintään kahdesti viikossa. Naiset noudattavat suosituksia miehiä tunnollisemmin.
Tutkimuksessa selvitettiin myös henkilöitä, jotka harrastavat viikossa useita tunteja kuntoliikuntaa. Näitä aktiiviliikkujia löytyy eniten Etelä-Suomesta. Suurten kaupunkien kärjessä ovat Helsinki ja Espoo, alle 50 000 asukkaan kaupunkien sarjassa Järvenpää, Kirkkonummi ja Tuusula. Espoosta löytyi myös sarjassaan kaikkein vähiten kokonaan liikuntaa harrastamattomia aikuisia.
Aktiivisissa liikkujissa miesten osuus on suurempi kuin naisten. Tutkimuksen tuloksia esitelleen THL.n terveysosaton johtajan Erkki Vartiaisen mukaan miehet ovat historiallisesti harrastaneet liikuntaa enemmän, mutta erot ovat kuitenkin tasaantumassa.
Liikunnan lisääntymisen lisäksi suomalaisten terveydessä näyttää tapahtuneen se myönteinen käänne, ettei lihavuus enää näytä yleistyvän. Silti vajaa viidesosa 20-54 -vuotiaista suomalaisista on lihavia. Myös tässä suhteessa näkyy selviä eroja sosiaaliryhmien välillä: alimmin koulutetut ovat useammin lihavia kuin korkeakoulutetut.
ATH-tutkimus kartoittaa säännöllisesti 20 vuotta täyttäneiden suomalaisten elinoloja, hyvinvointia, terveydentilaa sekä hyvinvointia. Tutkimuksessa ovat mukana kaikki yli 30 000 asukkaan paikkakunnat.