Espoon kaupunki kadotti kuorma-autolasteittain tietotekniikkaa | Kuntatalous | HS
Espoon kaupungin tietokoneet on vuokrattu leasing-sopimuksella, ja niistä tuhansia on kateissa. Mies käytti tietokonetta Tapiolan kirjastossa Espoossa maanantaina.
Espoon kaupungilla on kateissa yli 9 600 pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, näyttöjä sekä tulostimia, joita se on vuokrannut leasing-sopimuksella alan palveluntuottajilta.Espoon kaupunki teki poliisille tutkintapyynnön asiasta viime joulukuun alussa sen jälkeen, kun kaupunki oli yksin yrittänyt selvittää kadonneiden koneiden arvoitusta.
Leasing on käyttöomaisuuden pitkäaikaista vuokraamista. Yritykset ja yhteisöt välttävät leasing-sopimuksilla pääomien sitomisen kalliisiin koneisiin ja maksavat vain koneiden käytöstä.
"Hävinneiden laitteiden määrä on käsittämättömän suuri. Laitteet ovat kadonneet ilmeisesti usean vuoden aikana", sanoo liiketoimintajohtaja Mauri Suuperko Espoon kaupungilta.Hän ei ole koskaan aiemmin kuullut puhuttavan vastaavanlaisesta katoamisesta."Kun laitteet kerätään yhteen, niistä saadaan monta kuorma-autollista."Kukaan ei Suuperkon mukaan tiedä, minkälaisia tietoturvariskejä hävinneistä koneista aiheutuu, vaikka koneet ovatkin olleet suojattuja salasanoilla. "Sopimusten mukaan palveluntuottajan tehtävänä on ollut huolehtia käytöstä poistettujen laitteiden tietoturvallisuudesta."Espoon kaupungilla on käytössään yli 25 000 tietokonetta. Kaupunki tiedotti tilanteesta työntekijöille maanantaina illansuussa.Tapiolan kirjastossa henkilökunta ei ollut kuullut asiasta vielä mitään maanantai-iltana."Täysin uusi tieto, kuulostaa hämmentävältä", kommentoi asiaa kirjastonhoitaja Camilla Åhlberg.
Kirjastonhoitajat vahvistivat, että kirjaston koneista ja niiden huollosta vastaa leasing-yhtiö. Heidän mukaansa leasing-yhtiöiden kanssa ei ole ollut erityisiä ongelmia.Suuperko kertoo, että kaupunginjohto ei epäile henkilökuntaa. "Mutta poliisi selvittää tietysti kaikki vaihtoehdot."Hän korostaa, että mistään yksittäisestä virastosta tai yksiköstä ei ole kadonnut silmiinpistävän paljon laitteita.Kadonneiden laitteiden arvoksi kaupunki arvioi useita miljoonia euroja. Lisäksi kaupunki saattaa joutua maksamaan leasing-yhtiöille viivästysvuokria, koska laitteita ei ole palautettu.Juuri korkeaksi kohonnut viivästysvuokrien määrä herätti kaupungin uuden tietohallintojohtajan Jukka Pitkäsen, kun hän tuli virkaansa vuonna 2012.Selvitystyö on ollut Suuperkon mukaan erittäin haastavaa ja koskenut useita sopimusosapuolia.Espoon kaupunki oli hankkinut elinkaaripalvelun Fujitsulta. Niihin on sisältynyt tilattujen laitteiden toimitukset ja poistot, laiterekisterin ylläpito sekä raportointi rahoitusyhtiölle Danske Financelle.Yhtiö kieltäytyi kommentoimasta asiaa pankkisalaisuuteen vedoten.It-laitteiden elinkaaripalveluihin liittyvät arvioinnit ovat vielä kesken, mutta jo tähän mennessä saadut tiedot ovat kaupungin mukaan osoittaneet isoja puutteita palveluntuottajien toiminnassa."Kun emme päässeet itse selvityksissä eteenpäin, kaupunki teki 1. joulukuuta 2014 tutkintapyynnön poliisille", Suuperko kertoo.Epäselvyyksien vuoksi Espoon kaupunki uudisti ict-palvelujen hallintajärjestelmänsä vuonna 2014. Nykyistä järjestelmää ylläpitää CGI Suomi Oy ja rahoitusyhtiönä on Kuntarahoitus Oy. Epäselvyydet eivät koske nykyisiä sopimuskumppaneita.Marja Salmela HSTiia Kähärä HSTapiola
Espoon kaupungilla on kateissa yli 9 600 pöytätietokonetta, kannettavaa tietokonetta, näyttöjä sekä tulostimia, joita se on vuokrannut leasing-sopimuksella alan palveluntuottajilta.Espoon kaupunki teki poliisille tutkintapyynnön asiasta viime joulukuun alussa sen jälkeen, kun kaupunki oli yksin yrittänyt selvittää kadonneiden koneiden arvoitusta."Hävinneiden laitteiden määrä on käsittämättömän suuri. Laitteet ovat kadonneet ilmeisesti usean vuoden aikana", sanoo liiketoimintajohtaja Mauri Suuperko Espoon kaupungilta.Hän ei ole koskaan aiemmin kuullut puhuttavan vastaavanlaisesta katoamisesta."Kun laitteet kerätään yhteen, niistä saadaan monta kuorma-autollista."Kukaan ei Suuperkon mukaan tiedä, minkälaisia tietoturvariskejä hävinneistä koneista aiheutuu, vaikka koneet ovatkin olleet suojattuja salasanoilla. "Sopimusten mukaan palveluntuottajan tehtävänä on ollut huolehtia käytöstä poistettujen laitteiden tietoturvallisuudesta."Espoon kaupungilla on käytössään yli 25 000 tietokonetta. Kaupunki tiedotti tilanteesta työntekijöille maanantaina illansuussa.Tapiolan kirjastossa henkilökunta ei ollut kuullut asiasta vielä mitään maanantai-iltana."Täysin uusi tieto, kuulostaa hämmentävältä", kommentoi asiaa kirjastonhoitaja Camilla Åhlberg.Kirjastonhoitajat vahvistivat, että kirjaston koneista ja niiden huollosta vastaa leasing-yhtiö. Heidän mukaansa leasing-yhtiöiden kanssa ei ole ollut erityisiä ongelmia.Suuperko kertoo, että kaupunginjohto ei epäile henkilökuntaa. "Mutta poliisi selvittää tietysti kaikki vaihtoehdot."Hän korostaa, että mistään yksittäisestä virastosta tai yksiköstä ei ole kadonnut silmiinpistävän paljon laitteita.Kadonneiden laitteiden arvoksi kaupunki arvioi useita miljoonia euroja. Lisäksi kaupunki saattaa joutua maksamaan leasing-yhtiöille viivästysvuokria, koska laitteita ei ole palautettu.Juuri korkeaksi kohonnut viivästysvuokrien määrä herätti kaupungin uuden tietohallintojohtajan Jukka Pitkäsen, kun hän tuli virkaansa vuonna 2012.Selvitystyö on ollut Suuperkon mukaan erittäin haastavaa ja koskenut useita sopimusosapuolia.Espoon kaupunki oli hankkinut elinkaaripalvelun Fujitsulta. Niihin on sisältynyt tilattujen laitteiden toimitukset ja poistot, laiterekisterin ylläpito sekä raportointi rahoitusyhtiölle Danske Financelle.Yhtiö kieltäytyi kommentoimasta asiaa pankkisalaisuuteen vedoten.It-laitteiden elinkaaripalveluihin liittyvät arvioinnit ovat vielä kesken, mutta jo tähän mennessä saadut tiedot ovat kaupungin mukaan osoittaneet isoja puutteita palveluntuottajien toiminnassa."Kun emme päässeet itse selvityksissä eteenpäin, kaupunki teki 1. joulukuuta 2014 tutkintapyynnön poliisille", Suuperko kertoo.Epäselvyyksien vuoksi Espoon kaupunki uudisti ict-palvelujen hallintajärjestelmänsä vuonna 2014. Nykyistä järjestelmää ylläpitää CGI Suomi Oy ja rahoitusyhtiönä on Kuntarahoitus Oy. Epäselvyydet eivät koske nykyisiä sopimuskumppaneita.Marja Salmela HSTiia Kähärä HSTapiola