Viro testasi uutta lakia: 24 tunnin varoajalla sotaharjoituksiin - Ulkomaat - Helsingin Sanomat
Miehet eivät vielä torstaina aavistaneet, että perjantai-iltana istuvat Tallinnassa viestipataljoonan varuskunnassa bussissa matkalla sotaharjoituksiin.
”Minulle soitettiin torstaina, 27 tuntia ennen harjoituksen alkua”, sanoo sähköinsinööri Jaanus Kaldehttps://www.hs.fi/haku/?query=jaanus+kalde.
”Olin vähän yllättynyt, vaikka tiesin uudesta laista”, Kalde sanoo.
Tarttolainen insinööri Jaanus Kalde oli yksi harjoitukseen määrätyistä. (KUVA: Marko Mumm)
Kalden takana puolustusvoimien bussissa istui palomieheksi opiskeleva Ergo Veskilthttps://www.hs.fi/haku/?query=ergo+veskilt. Myös Veskilt yllättyi torstai-iltana kotonaan Keski-Virossa Türillä, kun tenttiin luvun keskeytti puolustusvoimien puhelu.
”Jännittävää. En huolestunut, mutta äiti ja sisko kyselivät, että alkaako nyt sota”, Veskilt sanoo.
”Venäjän vuoksihan tämä järjestetään”, Veskilt tuumii.
Komppania reserviläisiä kokoontui Tallinnassa viestipataljoonan varuskunnassa perjantai-iltana. Samaan aikaan vanhassakaupungissa alkoi Suojeluskunnan eli Kaitseliitin ja poliisin yhteisharjoitus Toompeanmäellä sijaitsevien hallintorakennusten turvaamiseksi mellakkatilanteessa. Lauantaina Kaitseliit harjoitteli Tallinnan lentokentän turvaamista.
Harjoitukset eivät puolustusministeriön mukaan liittyneet toisiinsa, eivätkä mihinkään konkreettiseen tapahtumaan.
Kyse on tavanomaisesta kertausharjoituksesta, vain koolle kutsumisaika oli poikkeuksellisen lyhyt, sanoi viestipataljoonan päällikkö, everstiluutnantti Rene Innoshttps://www.hs.fi/haku/?query=rene+innos.
Harjoitus oli yllätys myös puolustusvoimille, sanoo Innos.
Ensimmäistä kertaa Viron yleisradioyhtiötä käytettiin kutsujen välittäjänä. Kaksi joukko-osastoa kutsuttiin harjoituksiin radion välityksellä. Muuten kutsut välitettiin tekstiviesteinä, sähköpostitse ja puhelinsoitoilla. Kieltäytymisestä saattoi saada enimmillään 1200 euron sakkorangaistuksen.
Männikun harjoitusalueella lauantaiaamuna kaikuvat laukaukset.
”88 prosenttia kutsutuista tuli paikalle”, iloitsi puolustusministeri Margus Tsahknahttps://www.hs.fi/haku/?query=margus+tsahkna Männikun harjoituskentällä.
Tänä viikonloppuna yhteensä 2300 ihmistä osallistui Virossa erilaisiin sotaharjoituksiin. Reilun 300:n reserviläisen pikaharjoitus ei liity mihinkään tiettyyn tilanteeseen, sanoo Tsahkna.
”Tiedämme, mitä Venäjällä tapahtuu. Näemme, mitä tapahtuu Syyriassa ja Itä-Ukrainassa. Olemme valmiita. Meitä ei voi yllättää”, Tsahkna sanoi HS:lle.
Virossa tuli tänä vuonna voimaan uusi laki, jonka mukaan hallitus voi määrätä kertausharjoitukset vuorokauden varoitusajalla. Tämän viikonloppuisen harjoituksen tarkoitus oli testata lain toimimista käytännössä: Kuinka päätös tehdään, kuinka komentolinja toimii, miten tieto leviää.
Viro on ainoa Naton itäisistä jäsenvaltioista, joka säilytti asevelvollisuuden Natoon liittymisen jälkeen. Nykyään valikoivan asepalveluksen suorittaa noin 40 prosenttia nuorista miehistä, mutta osuus kasvaa jatkuvasti.
Useimmat Viron ministerit eivät ole itse suorittaneet asepalvelusta, sillä 1990-luvulla korkeakouluopiskelijat vapautettiin kutsunnoista. Puolustusministeri Tsahkna ei ole suorittanut asepalvelusta mutta kuuluu Kaitseliitiin.
Vapaaehtoisen maanpuolustusjärjestön Kaitseliitin jäsenmäärä on kasvanut etenkin sen jälkeen, kun Venäjä valtasi Krimin 2014.
Reserviläiset ovat nukkuneet noin tunnin ennen lauantaiaamun ampumisharjoitusta.
Kitaran soiton opettaja Kaur Paldrehttps://www.hs.fi/haku/?query=kaur+paldre luuli vielä torstaina, että on lauantaina konferenssissa. Nyt hän nousee maasta polvilleen ja katsoo tyytyväisenä ampumistulostaan. Hän on saanut täysosuman, huonoin laukaus on osunut kuutoseen.
Kuljetusalan yrityksen osastopäällikkö Andry Raamat https://www.hs.fi/haku/?query=andry+raamatoli ajatellut viettää viikonlopun lastensa ja perheensä kanssa. Nyt hän jonottaa ampumisvuoroaan. Takana on tunnin yöuni sotilasmajoituksessa, eväänä paketti, johon kuuluu mysliä, makeisia, keksejä, säilykkeitä.
”Aina ei voi tehdä, mitä haluaa. Joskus on velvollisuus tehdä muita asioita”, sanoo Raamat.
Presidentti Kersti Kaljulaid sitoi insinööri Jaanus Kalden käden Tallinnan lähellä Männikin harjoituskentällä, jonne Kalde tuli pikakutsulla Tartosta. (KUVA: Marko Mumm)
Nopea kertausharjoituskutsu edellyttää Suomessa uhkatilannetta
Sen jälkeen kun Venäjä valtasi Krimin suhteellisen nopeasti ”vihreiden miesten” tuella 2014, Venäjän naapurustossa on pyritty siihen, että joukot voidaan kutsua koolle tarvittaessa hyvinkin nopeasti.
Suomessakin on muutettu lakia. Heinäkuussa voimaan tulleen asevelvollisuuslain mukaan reserviläiset on mahdollista kutsua koolle aiempaa nopeammalla varoitusajalla. Suomessa edellytyksenä on kuitenkin poikkeuksellinen muutos turvallisuustilanteessa.
Tavallisesti kertausharjoituksiin kutsutaan Suomessa kolmen kuukauden varoitusajalla. Uuden lain mukaan presidentti voi puolustusvoimien komentajan esityksestä päättää harjoituksista nopeutetulla ilmoitusajalla. Puolustusministerin pitää olla päätöksenteossa läsnä ja sanoa näkemyksensä.
Suomessa harjoitukset perutaan, kun kertausharjoituksiin johtanut poikkeuksellinen turvallisuustilanne sen sallii.
Virossa tänä vuonna voimaan tulleen lain mukaan hallitus voi määrätä kertausharjoitukset 24 tunnin varoitusajalla myös täysin tavallisessa turvallisuustilanteessa.