Viranoja muuttaa muotoaan - PDF Free Download
Download "Viranoja muuttaa muotoaan"
1 Sivu 1 / 5 Kolme laskeutusallasta valmistunut Viranoja muuttaa muotoaan Karhoismajan vesireittien kunnostusyhdistyksen suurimpiin yksittäisiin hankkeisiin kuuluva Viranojan/ Pikku-Hapuan laskeutusallas valmistui viime talvena. Nyt sen toimintaa seurataan ensi talven pakkaskaudelle siirtyneiden viimeistelytöiden varmistamiseksi. Viranojan laskeutusallas muodostettiin niin, että Viranojan virtaama käännettiin ennen Pikku- Hapuan suistoaluetta 90 astetta itään 350 metriä pitkään, pintaleveydeltään kuusimetriseen ja kaksi meriä syvään Jussilanlahden pohjukkaan suuntautuvaan kaivantoon. Vanha Viranojan laskuuoma tukittiin patoamalla. Pato- ja allasalueelta kaivettiin noin kuutiota vanhan järvenpohjan lettoutunutta maa-ainesta, joka kasattiin altaan tulvavalliksi. Laskeutusaltaan ja sen jatkoksi tehdyn ojan lisäksi kaivettiin lahdenpohjukkaan kampaojia ja saarekkeita sekä avovesiallas, joista ruopattiin maata noin 900 kuutiota. (Katso tämän tekstin kuvituksesta hankkeen työpiirros.) Majajärvestä alkavan Viranojan juoksu ohjautuu nyt laskeutusaltaaseen. Allasrakennelman itäisestä ääripäästä eli Jussilanlahden pohjukasta vesi suodattuu kampaojien ohjaamana tiuhan kasvuston läpi Pikku-Hapuan avoveteen ja edelleen Kakkurin salmen kautta Iso-Hapuaan. Pitkässä ja hidasvirtaisessa allasrakennelmassa Viranojan veden humuksia laskeutuu altaan pohjalle, ja paluureitillä järven selälle tiuha kasvusto sitoo ojaveden ravinteita pintavalutussuodatuksen tapaan. Pyrkimyksenä on parantaa yläjuoksulta Pikku- ja Iso-Hapuaan tulevan veden laatua. Kokemäenjoen vesistön vesiensuojeluyhdistys ry:n kunnostusyhdistykselle 2004 tekemässä perustutkimuksessa todettiin koko Karhoismajan vesireitin humuksen ja ravinteiden olevan korkeimmillaan juuri Viranojassa ennen Pikku-Hapuan suistoa. Pikku-Hapuan pelastus Laskeutusallas on omiaan myös pelastamaan Pikku-Hapuan umpeenkasvulta. Aiemmin Viranojan suistoalue työntyi humuskuormituksen takia joka vuosi hiukan pidemmälle Pikku-Hapuan selälle ja avovesialue suppeni. Ilman nyt rakennetun laskeutusaltaan kaltaisia toimia järvi joutuisi soistumiskierteessä menetettyjen vesien listalle. Kun vielä olisi resursseja ruopata järven turpeutuneita rantoja auki, olisi Pikku-Hapualla uusi elämä edessään. Vastaavan tyyppisessä tilanteessa kunnostusyhdistyksen vesistä ovat Suutarinjärvi ja Äpätinjärvi. Niidenkin rannat ovat turpeutuneet ja soistuneet uhkaavasti sen jälkeen kun rantakasvustoja lakattiin korjaamasta karjan rehuksi. Tässä on pohdittavaa kunnostusyhdistyksen tuleviin projekteihin. Paarlammilla iso talkoo Viranoja on muuttanut muotoaan myös ns. Vuorelan sillan kohdalla Paarlammissa. Joitakin vuosia sitten Viranojalle avattiin uusi uoma Paarlammin kohdalla koukkaamalla virtauslinja lettoutuneen Paarlammin ohi. Ramboll Finland Oy:n Karhoismajan vesien puhdistuksen perussuunnitelmassa 2006 ehdotettiin tämän uuden uoman tukkimista niin että Viranojan vesi joutuisi virtamaan vanhaa linjaa Paarlammen kasvuston läpi. Tämä kasvusto toimisi luonnollisena suodatuskenttänä. Viime talvena alueen omistajasuvun urakoitsija Mauri Laaksamo tukki ko. uuden uoman ja kaivoi kalustollaan Laaksamoiden lunastaman vesijättömaan tältä kohtaa auki niin että se toimii nyt myös laskeutusaltaana. Laaksamo operoi omalla kustannuksellaan, joka on merkittävä talkoopanos kunnostushankkeissamme.
2 Sivu 2 / 5 Jaakkolanojan allas Myös Jaakkolanojan laskeutusallas saatiin kaivetuksi viime talven pakkasilla. Allas rakennettiin Pertti Kukkumäen maiden eli Peltolan tilan läpi virtaavaan ja Viranojalle vievään sivu-uomaan. Sitä kautta kulkeutuu merkittävä osa kuivatuksen kohteena olevan Riitahuhdansuon vesistä Viranojaan. Jaakkolanojan allas on tilavuudeltaan noin 400 kuutiota. Jaakkolanojan allas perustuu Ramboll Finland Oy:n suunnitelmiin. Viranojan/ Pikku-Hapuan perussuunnittelun teki puolestaan DI Vesa Arvonen. Kummatkin suunnitelmat viimeisteli toteutuskelpoisiksi kunnostusyhdistyksen projekteja oto vetävä rakennusmestari Jorma Järvensivu. Jaakkolanojan altaan urakoitsi Maanrakennus J.Ruuhimäki Ky samoin kuin Viranojan altaaseen liittyvän patorakennelman. Viranojan varsinaisen laskeutusaltaan jatkokaivantoineen urakoi Länsikone Oy. Kummatkin urakoitsijat ovat Kankaanpäästä, ja näin kunnostusyhdistyksen hankkimaa EU-rahaa siirtyi seudun talouselämään. Jaakkolanojan allas tuli maksamaan ja Viranojan/ Pikku- Hapuan laskeutusallas patorakennelmineen yhteensä Kumpikaan hanke ei olisi onnistunut ilman EU-rahoituksen osuutta ja yhdistyksen aktiivien talkoopanosta eikä tietenkään ilman maanomistajilta (korvauksetta) saatuja suostumuksia. Viranojan allas kaivettiin Jorma ja Elisa Latvajärven vesijättömaille. Huoltoreitit kulkevat Jaakkolanojalla Kukkumäen ja Viranojalla Latvajärven ja Helinä Hemiän maiden läpi. Uki Kiviranta Viranojan/Pikku-Hapuan laskeutusallas-patorakennelman työpiirros.
3 Sivu 3 / 5 Umpeutunutta Pikku-Hapuaa kaivettiin melkoiselta alalta auki Viranojan/ Pikku-Hapuan lasketusaltaan tieltä. Näistä uusista maisemista tulee arvattavasti tyyssija myös vesilinnuille. (Kaikki oheiset kuvat Jorma Järvensivu.) Viranojan pohjapato nousemassa Pikku-Hapuan suistoon.
4 Sivu 4 / 5 Kevättulva osoitti, että Viranojan pohjapatoa pitää vielä nostaa veden ohjaamiseksi tehokkaammin laskeutusaltaaseen. Talvinäkymä Viranojan pohjapadon niskalta. Laskeutusallas aukeaa kuvan vasemman kulman suuntaan. Aiemmin tässä oli upottava letto, jota reunusti sankka pajurisukko.
5 Sivu 5 / 5 Pikku Hapuan avovesiallas. Jussilanlahden pohjukkaa ruopattiin 900 kuution verran auki tehostamaan Viranojan laskeutusaltaan vaikutusta. Tällä kohdalla ei avovettä ole nähty yli 50 vuoteen. Jaakkolanojan pohjapato Erkki Sikalan ja Pertti Kukkumäen maiden välissä laskeutusallas kurottuu oikealle Kukkumäen maille Riitahuhdansuolta tulevaan sivu-uomaan.