Puukuitueriste hengittää korjausrakentamisen tahtiin - Maaseudun Tulevaisuus
Rakentaminen 29.11.2017 Kimmo Lundén
Puukuitumiehet. Huntonin vientipäälliköllä Björn Ole Voldenilla (kesk.) ja Suomen aluemyyntipäälliköillä Miikka Rikmanilla (vas.) ja Aki Ketosella on kädet täynnä kuitueristettä.
Puurakentaminen haastaa vähitellen betonirakentamista. Ekologiset puukuitueristeet puolestaan hengittävät korjaus­rakentajien tahtiin.
”Puurakentaminen on vasta aluillaan, ja arvostus puu­rakentamiseen on palannut. Yleinen ekologinen ajattelu tukee myyntiämme”, Huntonin aluemyyntipäällikkö Aki Ketonen arvioi.
Norjalainen rakentamisen puukuitueristeitä valmistava Hunton korostaa eristeidensä ympäristöarvoja ja hengittävyyttä. Teollisessa rakentamisessa mineraalivillat, lasi- ja kivivillaeristeet hallitsevat markkinoita.
Suomen rakennustuotemarkkinoilla 25 vuotta toiminut Hunton vaihtoi tuotemerkkinsä brändinimen syksyllä ympäristöön viittaavaksi Nativoksi. Puukuiduista valmistetut eristeet se valmistaa Norjan Gjövikissa, Oslosta 250 kilometriä pohjoiseen.
Aluepäällikkönä Kanta-Hämeessä, Pirkanmaalla, Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa työskentelevä Hunton Oy:n Aki Ketonen sanoo korjausrakentamisen olevan yhtiölle suurimmassa roolissa.
Suomessa myydyt puukuitu­eristeet ja sellueristeet ovat tuontitavaraa. Entisen Suomen Kuitulevy Oy:n kuitulevyjä ja tuulensuojaeristeitä valmistaa nykyisin Virossa Skano Group AS.
Suomen Kuitulevy lopetti Pihlavan tehtaan vuonna 2013 ja myi Suomen Tuulileijona Oy:n koko osakekannan Skano Groupille vuonna 2014.
Hunton on tähän saakka ollut tuotannoltaan sen verran pieni tekijä, että se ei ole pystynyt tarjoamaan teollisille rakennuttajille puukuidusta ja kutteripurusta puristettuja eristelevyjään.
Yhtiö investoi parhaillaan uuteen tehtaaseen Gjövikissa. Puukuitueristeitä valmistavan tehtaan tuotantokapasiteetti on käytössä ja markkinoilla ensi vuoden kesän jälkeen.
”Uusi tehdas tekee myös teollisen rakentamisen käyttöön riittäviä eristeitä”, Ketonen kertoo.
Raaka-aineena Hunton käyttää norjalaisilta sahoilta tulevaa havupuuhaketta.
”Haketetusta puusta revitään kuidut irti ja lopputuotteina saadaan puhallettavaa eristettä rakennusten ylä- ja alapohjiin sekä eriste-elementtejä”, ­Hunton viennistä vastaava Björn Ole Volden kertoo.
Puuraaka-ainepohjaisten tuotteiden myynnin kannustajana toimii tavoite vähentää hiili­dioksidipäästöjä. Hiilijalanjälki jää pienemmäksi myös taloa ­purettaessa, kun eristeet voi polttaa tai antaa maatua.
Suomessa homeongelmat puhuttavat rakennus- ja rakennusaineteollisuutta. Puu­kuitueristeet luovuttavat ja siirtävät yhtiön mukaan seinistä ja katosta kosteutta mineraali­villoja tehokkaammin.
”Eristyskyky on samaa luokkaa kuin lasi- ja mineraalivillaeristeillä”, Volden vertaa.
Suomessa eristemarkkinoita hallitsevat Paroc ja maailmanlaajuinen Saint-Gobain, joka tunnetaan Isover-lasivillastaan. Isoverilla on tehtaat ­Suomessa Forssassa ja Hyvinkäällä. Punaraitaeristeistään tunnetun Parocin lopputuotteet ovat kivivillaa.
Puupohjaisten eristeiden osuus rakentamisen kokonaismarkkinoilla on yhä suhteellisen pieni. Hunton odottaa Suomen-­liikevaihtonsa olevan tänä vuonna noin neljä miljoonaa euroa. Emoyhtiö Hunton Fiberin ennustettu liikevaihto on noin 50 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2016 oli 45 miljoonaa euroa.
Hunton on tehnyt ensimmäiset sopimuksensa suomalaisten talotehtaiden, kuten Polar­housen ja Akaassa toimivan Helmitalon kanssa. Porin ensi vuoden asuntomessuille nousee pientalo, jossa on puukuitueristeet.
Ketonen arvioi eristämisen osuuden olevan noin neljä prosenttia omakotitalon rakentamisen hinnasta. 100 000 euron talossa on siis noin 4 000 euron eristeet.