Suomalaisen koulukeskuksen rahoitusta selvitellään vielä
Loviisan suomenkielisen koulukeskuksen rahoituksen kiemuroita yritetään vielä oikoa. Viime perjantaina Loviisan Sanomat kertoi valtionosuuden vuodelle 2011 olevan odotusten vastaisesti hyvin epätodennäköistä. Lisäksi selvisi, ettei Loviisa ollut hakenut vuoden loppuun asti haettavissa ollutta valtion elvytysrahaa lainkaan.Ylitarkastaja Sinikka Rajala-Vakkilainen Uudenmaan Ely-keskuksesta kertoo lähettäneensä kaupungille viime vuonna tiedotteen oppilaitosrakentamisen lisävaltuuksista, eli ns. elvytysrahasta. Tiedotteessa todetaan, että tätä elvytysrahaa voisi saada noin 75 prosenttia nykyisen valtionosuuden tasosta. Hankkeita valittaessa painopisteenä olivat kiireelliset kosteus- ja homeongelmista johtuvat tai muut kiireelliset hankkeet. Yksi kriteeri olisi ollut se, että hanketta voitaisiin aikaistaa elvytysrahalla. Edellytyksenä oli rakennustöiden aloittaminen vuoden 2010 aikana. Sen jälkeen käynnistyville ei elvytysrahaa ollut haettavissa.
Rajala-Vakkilainen kertoo, ettei elvytysrahaan reagoitu täältä mitenkään. Loviisan kaupunki oli lähettänyt vuoden loppuun mennessä vain oman ehdotuksensa valtionosuuden rahoitussuunnitelmaan 30.12.2009. Ehdotuksen ovat allekirjoittaneet sivistystoimenjohtaja Thomas Grönholm ja kaupunginjohtaja Olavi Kaleva. Silloisessa lääninhallituksessa, nykyisessä Elyssä, se on leimattu sisään saapuneeksi 31.12.2009. Aloittamisajankohdaksi ehdotuksessa on laitettu 5/2011.
Rajala-Vakkilainen kertoo käyneensä kouluhankkeesta keskusteluja tämän vuoden puolella.
- Ruokapalvelukeskuksesta käydyn puhelinkeskustelun yhteydessä on ollut tästä puhetta ja ymmärsin, ettei aloittaminen vielä vuonna 2010 onnistu.
”Ei olla voitu luvata”
Viime vuoden puolella Loviisan kouluhankkeista keskusteltiin vielä ylitarkastaja Krister Strandbergin kanssa. Hän on nyt jäänyt osa-aikaeläkkeelle, ja Rajala-Vakkilainen hoitaa mm. juuri näitä rakentamishankkeiden valtionosuuksia.
- Strandberg ei hoida vuoden 2010 alusta alkaen enää oppilaitosrakentamisen hankkeita, eikä kukaan Etelä-Suomen lääninhallituksesta tai vuoden 2010 alusta alkaen Uudenmaan Elystä ei ole pystynyt hankkeelle lupaamaan rahoitusta vuodelle 2011, Rajala-Vakkilainen toteaa.
Loviisan sivistystoimenjohtaja Thomas Grönholm arvelee itselleen syntyneen väärän käsityksen, jos valtionosuutta ei saada kuten on ajateltu. Hän kävi keskusteluja silloisessa läänissä Krister Strandbergin kanssa.
- Kun elvytysrahasta tuli kaupungille tieto, ei ollut päätöstä miten viedään asiaa eteenpäin ja elvytysrahan saaminen olisi edellyttänyt rakentamisen aloittamista vuonna 2010. Mitään päätöstä siitä, että elvytysrahaa ei haeta, ei tehty. Oletimme, että tavallinen hakemus riittää. Uskoin, että kun jättää alustavan rahoitussuunnitelman vuonna 2009 ja hankesuunnitelman vuonna 2010, saadaan avustus vuonna 2011.
Sitä, olisiko tieto elvytysrahasta pitänyt viedä luottamusmiesten käsittelyyn ja pyytää päätöstä siitä, pystytäänkö täällä tekemään nopeita päätöksiä ja aloittamaan rakentaminen jo 2010, Grönholm miettisi nyt eri tavalla.
- Jälkiviisaasti voi todeta, että elvytysrahaa olisi ollut suuremmat mahdollisuudet saada. Mutta silloin ei ollut edes käynnistetty hanketta, parakkienkin hankkiminen oli kesken.
Grönholm aikoo tänään olla yhteyksissä Elyyn ja selvittää, onko mitään tehtävissä. Mahdollisuuksien rajoissa voisi olla, että kaupunki pääsisi kiinni elvytysrahaan, jos kaupunki voisi lähteä vielä tänä vuonna rakentamaan ja muilta Ely-alueilta olisi jäänyt elvytysrahaa käyttämättä.
Ei kuuden vuoden parakkikomennusta
Omalla rahalla rakentaminen ei ole Grönholmin mukaan ollut vielä esillä.
- Toivon, että kaupunki lähtee viemään hanketta eteenpäin joka tapauksessa. Kuuden vuoden oleskelu parakissa ei olisi kenellekään hyväksi.
Grönholm kertoo nyt tehtävän varasuunnitelmiakin. Pohdittava on, mitä tehdään jos valtion rahaa ei saada ja jos omallakaan rahalla ei lähdetä koulua tekemään. Kuuden vuoden parakkikomennusta ei kuitenkaan hänen mukaansa haluta. Mahdolliset siirrot vaikkapa Valkon kouluun tulevat pohdittaviksi lautakuntien kautta.
Loviisan talousjohtaja Ralf Sjödahl toteaa, ettei ole kenenkään intressissä maksaa kuutta vuotta parakkivuokraa. Parakkien vuosittaiseksi vuokraksi tilapalvelupäällikkö Antti Kinnunen arvioi 220 000 euroa, kun kaikki noin 1 900 neliötä parakkitilaa on käytössä ensi syksystä alkaen.
Viivästyttääkö yhtenäiskouluhaave?
Sjödahl kertoo Loviisan hanketta yritetyn lobata Elyn suuntaan ja kerrotun, että täällä joudutaan koulu purkamaan ja lapset laittamaan parakkeihin.
- Valtionosuuden saaminen näyttää olevan pitkän jonon prosessi. Minullehan tämä asia on tullut ”keittiön” kautta, kun olen selvittänyt keskuskeittiöasiaa. Uskon, että vanhassakin Loviisassa valtionosuutta lähdettiin tosissaan hakemaan. Sjödahl odottaa vielä millaisia päätöksiä luottamushenkilöt kouluasiasta tekevät. Hän arvioi asioiden etenevän, kun saadaan aikaan linjapäätös siitä, mitä rakennetaan, minne ja mikä on sen hallinnollinen rakenne, eli mennäänkö nykyisellä systeemillä vai lähdetäänkö kehittämään yhtenäiskoulua. Suomenkielisten koulujen rehtorit ovat toivoneet yhtenäiskoulua. Länsiharjun koulun rehtori Sari Hakulinen toi rehtorien yhteisen toiveen sivistyslautakunnan iltakouluun viime viikolla.
Yhtenäiskoulusta virinneessä keskustelussa kriittisiä kannanottoja on esittänyt sivistyslautakunnan puheenjohtaja Tuula Åminne (r.). Sitä, onko kyseessä kielipolitiikka, ei Sjödahl lähde kommentoimaan.
- En itse harrasta sitä. On katsottava, millaisia linjapäätöksiä lähdetään tekemään.