George Orwellin romaani
Vuonna 1984 (engl. Nineteen Eighty-Four) on englantilaisen George Orwellin vuosina 1945–1949 kirjoittama romaani, joka julkaistiin 1949. Sitä on pidetty Aldous Huxleyn Uljaan uuden maailman ohella yhtenä 1900-luvun merkittävimmistä tulevaisuusfiktioista. Teosta sanotaan myös 1900-luvun kuuluisimmaksi englantilaiseksi romaaniksi[1]. Kirjasta on julkaistu kaksi suomennosta, ensimmäinen vuonna 1950 ja uusi suomennos 1999.
Kansitaiteilija Michael Kennard
Kustantaja Secker & Warburg
Julkaistu 8. kesäkuuta 1949
Suomentaja Oiva Talvitie (1950)
Raija Mattila (1999)
Kirjan maailmaMuokkaa
Suurvallat romaanissa Vuonna 1984.
Oseanian yhteiskuntaluokat.
Nämä valtiot käyvät keskenään sotaa niistä osista maailmaa, jotka eivät kuulu niistä minkään varsinaiseen alueeseen. Näihin osiin kuuluvat muiden muassa Keski- ja Pohjois-Afrikka, Lähi-itä, Intia ja Indonesia sekä Euraasian ja Itäaasian välinen rajavyöhyke, johon kuuluu muun muassa Mongolia.
Oseania on toisinaan liitossa Itäaasian kanssa ja sodassa Euraasiaa vastaan, toisinaan taas liitossa Euraasian kanssa ja sodassa Itäaasiaa vastaan. Joka kerta kun tilanne tässä suhteessa muuttuu, Totuuden Ministeriö väärentää (itse käyttämänsä termin mukaan ”oientaa”) historialliset dokumentit, muun muassa arkistoidut vanhat sanomalehdet, siten että näyttäisi kuin Oseania olisi aina ollut sodassa sitä valtiota vastaan kuin se kulloinkin on.
Kirjan tapahtumatMuokkaa
Winston Smith työskentelee Totuusministeriössä. Hän inhoaa Isoveljeä, vaikkei sitä ulospäin näytä, koska se olisi ajatusrikos. Hän on kiinnostunut Emmanuel Goldsteinista, jota pidetään valtion vihollisena, koska uskoo hänen yhdessä työväenluokan kanssa olevan avain vallankumoukseen. Hän on myös kiinnostunut kaikesta vanhasta, jonka johdosta hän käy usein syrjäisessä käytetyn tavaran kaupassa. Smith epäilee työtoverinsa O’Brienin olevan Goldsteinin kannattaja.
Eräänä päivänä Smith saa lapun toiselta työtoveriltaan Julialta, jossa Julia kertoo rakastavansa Smithiä. Ennen tätä Smith piti Juliaa Isoveljen uskollisena tukijana, mutta päätyy tapaamaan tätä salaa, jolloin hän huomaa, että Julia on Isoveljen vastustaja. He tapaavat toisiaan salaa ja päätyvät yhdessä kertomaan O’Brienille olevansa ”valtion vihollisia”, jolloin O'Brien kertoo olevansa Goldsteinin tukija. Smith saa O'Brienin kautta kirjan, jossa kerrotaan valtioiden poliittisesta sekä väestöllisestä rakenteesta.
Pian tämän jälkeen ajatuspoliisi saa Smithin ja Julian kiinni ja he joutuvat Rakkausministeriöön, jossa heitä kidutetaan ja aivopestään. Smithille selviää, että O’Brien on uskollinen valtiolle, sillä tämä toimii Smithin kiduttajana. O’Brien kertoo, että Smithiä kidutetaan niin kauan, että hän rakastaa Isoveljeä, minkä jälkeen hänet tapetaan. Smithiä kidutetaan fyysisesti ja henkisesti, kunnes tämä pyytää kiduttajaa kiduttamaan Juliaa hänen sijaansa. Hänet päästetään pois Rakkausministeriöstä. Viimeisessä luvussa hän tapaa Julian, muttei ole enää kiinnostunut hänestä. Kirjan lopussa hän huomaa rakastavansa Isoveljeä Julian sijaan.
Vaikutteet ja vaikutuksetMuokkaa
Romaanin dystooppinen yhteiskunta on saanut vaikutteita Stalinin Neuvostoliitosta, mutta se kuvaa mahdollisesti myös aikansa brittiläistä yhteiskuntaa, jossa sota-ajan säännöstely oli edelleen voimassa ja jossa lehdistö yhä ylisti (todellisuudessa kuolevaa) brittiläistä imperiumia. Vuoden 1950 suomennoksesta kustantaja oli poistanut erään erityisen ilmeisen viittauksen Neuvostoliittoon. Viittaus on mukana vuoden 1999 suomennoksessa.
Romaani on ottanut laajasti vaikutteita vuonna 1924 julkaistusta Jevgeni Zamjatinin romaanista Me.
Romaanin nimi on erään teorian mukaan saatu ottamalla kirjoitushetken vuosiluku ’48 ja kääntämällä sen numerot toisin päin muotoon ’84. Kirjan julkaisemisen aikoihin länsiliittoutuneiden ja Neuvostoliiton välit kiristyivät muun muassa Berliinin saarron vuoksi.
Kirja oli kielletty Neuvostoliitossa ja muissa sosialistisissa valtioissa. Sitä pidetään nykyisin universaalina varoituksena totalitarismista. Teoksen myötä on syntynyt nimitys ”orwellilainen” kuvaamaan totalitaarisia dystopioita[2] ja siitä ovat lähtöisin yleiseen kielenkäyttöön vakiintuneet käsitteet ”isoveli valvoo”, ajatuspoliisi, ajatusrikos, kaksoisajattelu, uuskieli ja ”sota on rauhaa, vapaus on orjuutta, tietämättömyys on voimaa”[2].
Teos on The Guardian -lehden 1000 romaanin listalla, jotka jokaisen pitäisi lukea, sekä sadan parhaan romaanin listalla.[3][1]
Kirjaan perustui myös Apple Macintosh -tietokoneen mainos, joka julkistettiin 22. tammikuuta 1984. Mainoksen ohjasi elokuvaohjaaja Ridley Scott. Vuonna 2010 DRM:ää vastustava verkkosivusto defectivebydesign.org valitsi uuden tarran suunnittelukilpailussaan työn, jossa kyseistä Applen mainosta parodioidaan Applen käyttämän DRM:n johdosta.[4]
Kansainvälinen televisioformaatti Big Brother on saanut nimensä kirjan Isoveljestä.
Romaanin elokuvasovituksetMuokkaa
Kirjan pohjalta on tehty kaksi elokuvasovitusta, joista ensimmäinen, Michael Andersonin ohjaama 1984, sai ensi-iltansa vuonna 1956.
Michael Radfordin ohjaama toinen filmatisointi valmistui vuonna 1984. Sitä pidetään hyvin uskollisena kirjalle. Monet elokuvan kohtauksista jopa kuvattiin juuri niinä päivinä, jotka kirjassa mainittiin. Elokuvan pääosia näyttelivät John Hurt, Richard Burton ja Suzanna Hamilton.
Lisäksi Terry Gilliamin vuonna 1985 ohjaama elokuva Brazil – tämän hetken tuolla puolen pohjautuu löyhästi Orwellin teokseen.
Romaanin näytelmäsovituksetMuokkaa
Kirjasta on tehty myös teatteriesityksiä, viimeisimpänä Suomessa esitys on nähty Svenska Teaternin lavalla 2015. Esitys sai ensi-iltansa 14. tammikuuta 2015. Esityksen ohjasi Jarno Kuosa (s. 1979).
Orwell, George: Vuonna 1984. (Nineteen Eighty-Four, 1949.) Suomentanut Oiva Talvitie (1950) - 5. painos. Porvoo: WSOY, 1981. ISBN 9510107557.
↑ a b McCrum, Robert: The 100 best novels: No 70 – Nineteen Eighty-Four by George Orwell (1949) 19.1.2015. The Guardian. Viitattu 5.11.2017. (englanniksi)
↑ a b McCrum, Robert: The masterpiece that killed George Orwell The Guardian. 10.5.2009. Viitattu 5.11.2017. (englanniksi)
↑ 1000 novels everyone must read: the definitive list 23.1.2009. The Guardian. Viitattu 5.11.2017. (englanniksi)
↑ New sticker contest winning design. defectivebydesign.org. (englanniksi)
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Vuonna 1984 Wikimedia Commonsissa
Vuonna 1984 Project Gutenberg of Australian sivuilla. (englanniksi)
Noudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Vuonna_1984&oldid=18204382”
Viimeksi muokattu 8. kesäkuuta 2019 kello 23.05