⭐Käyttöohje BA 168 FI - Edition 02/10
Käyttöohje BA 168 FI - Edition 02/10
Download "Käyttöohje BA 168 FI - Edition 02/10"
1 Danfoss Bauer GmbH Eberhard-Bauer-Strasse Esslingen am Neckar Käyttöohje BA 168 FI - Edition 02/10 ALKUPERÄINEN VERSIO Sisältö Puoli EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus pienjännitedirektiivin 2006/95/EY mukaisesti 2 Vaihdemoottorien Turvallisuusohjeet 3-4 Vaihtovirta-oikosulkumoottorit 5-12 Voiteluainemäärät BF-sarja 13 Voiteluainemäärät BG20-01 R 14 Voiteluainemäärät BG-sarja 15 Voiteluainemäärät BK-sarja 16 Voiteluainemäärät BM-sarja 17 Voiteluainemäärät BS-sarja 18 Voiteluainemäärät vaihdemallissa, jossa on vapaasti käyvä akselinpää 19 Voiteluainemäärät kytkinasennukselle 20 Voiteluainemäärät esivaiheelle 21 Voiteluainemäärät välivaihteelle 22 Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla Tyypit E003B ja E004B Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla Tyypit E../Z..008B, Z..015B, E../Z.. 075B, Z..100B Jarruliitäntä: erikoistasasuuntaaja ESG 1.460A Jarruliitäntä: Ulkoinen tasajännitteensyöttö 45 Jarruliitäntä: erikoistasasuuntaaja MSG...I Jarruliitäntä: erikoistasasuuntaaja MSGU 48 Jarruliitäntä: Vakiotasasuuntaaja SG 3.575A Tasasuuntaaja moottorin liitinalustassa tai KB-liitinalustassa 53 Käsintuuletus Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla tyyppi E003B ja E004B Käsintuuletus Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla tyyppi E../Z..008B, Z..015B, E../Z..075B, Z..100B Vaihdemalli, jossa on vääntömomenttituki ja kumipuskuri sarjassa BF 58 Vaihdemalli, jossa on vääntömomenttituki ja kumipuskuri sarjassa BK 59 Vaihdemalli, jossa on vääntömomenttituki ja kumipuskuri sarjassa BS 60 Vaihdemoottorit, joissa on asennettu takaisinpyörinnänesto Vakiomoottorin asennus C-adapterilla (IEC ja Nema) 66 Kiristysholkin asennus ja irrotus 67 Ohjeita vaihtovirtamoottorin varastointiin Nämä asiakirjat on pidettävä laitteen mukana. Muuta dokumentaatiota on saatavana osoitteesta2 EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus pienjännitedirektiivin 2006/95/EY mukaisesti vaihdemoottoreille, kaikki jännitevaihtoehdot ja rakenneversiot B Versio: 12/09 Tiedosto: KonfErkl_NSR_B010_0800_01_FI.doc Danfoss Bauer GmbH Postfach D Esslingen Eberhard-Bauer-Str D Esslingen Puhelin: (0711) Faksi: (0711) S-posti: Internet: Danfoss-Bauer GmbH Eberhard-Bauer-Str , D Esslingen vakuuttaa omalla vastuullaan, että seuraavat tuotteet: sähkömoottorit mallisarjoista D..04, D..05, D..06, D..07; D..08, D..09, D..11, D..13, D..16, D..18, D..20, D..22, D..25, D..28 E..04, E..05, E..06, E..07, E..08, E..09 S..06, S..08, S..09, S..11, S..13 mahd. yhdessä seuraavien kanssa: vaihteet mallisarjoista lieriöhammasvaihteet BG.., tappivaihteet BF.., kartiohammasvaihteet BK.., kierukkavaihteet BS.., hygienia-/puhdastilavaihteet BKH.., sähköriippuratavaihteet BM.. ovat seuraavan eurooppalaisen direktiivin/direktiivien voimassa olevan version vaatimusten mukaisia pienjännitedirektiivi /95/EY koskien sähköistä käyttövoimaa määriteltyjen jänniterajojen puitteissa huomioiden seuraavien harmonisoitujen standardien vaatimukset: Pyörivät sähkökoneet: EN :2004 EN :2001 EN :1993 EN :2002 EN :2005 EN 60529:1991 Osa 1: Suoritusarvojen mittaaminen Osa 5: Kotelointiluokat (IP-koodi) Osa 6: Jäähdytysominaisuudet (IC-koodi) Osa 8: Liitäntöjen merkinnät ja pyörimissuunta Osa 9: Melutason raja-arvot Sähkölaitteiden kotelointiluokat (IP-koodi) Huomautus: Tuotteen mukana toimitettavan dokumentaation (esim. käyttöohjeen) sisältämiä turvallisuusohjeita on noudatettava. Esslingen, alkuperäinen julkaisupäivä Danfoss Bauer GmbH ppa. Hanel (Leiter IM) i.v. Dipl.-Ing. Eiffler (Leiter EE) Tämä vakuutus ei muodosta tuotevastuulain tarkoittamaa takuuta tietyistä tuoteominaisuuksista. Täytäntöönpanopaikka ja lakiviite: Esslingen Kotipaikka: Esslingen-Neckar Oikeusistuin: Stuttgartin käräjäoikeus HRB VAT-numero: DE Toimitusjohtaja: Karl-Peter Simon 23 Vaihdemoottorien Turvallisuusohjeet (Pienjännitettä kosekevan direktiivin 2006/95/EY mukaisesti) Yleistä Nämä turvallisuusohjeet täydentävät tuotekohtaisia käyttöohjeita ja niihin on turvallisuussyistä kiinnitettävä aina erityistä huomiota. Turvallisuusohjeet on tarkoitettu suojaamaan henkilöitä ja esineitä vahingoilta ja vaaroilta, joita voi aiheutua teollisuuslaitosten sähkökäyttöjen epäasianmukaisesta tai väärästä käytöstä, riittämättömästä huollosta tai muusta virheellisestä käsittelystä seurauksena. Pienjännitekoneissa on pyöriviä osia ja tilanteesta riippuen myös jännitteellisiä osia silloinkin kun kone on pysäytetty sekä mahdollisesti kuumia pintoja. Koneen varoitus- ja ohjekilpien ohjeita on ehdottomasti noudatettava. Yksityiskohtaiset tiedot löytyvät käyttöohjeistamme. Käyttöohjeet toimitetaan koneen mukana ja niitä voi myös haluttaessa tilata erikseen moottorityypin tiedoilla. 1 Henkilöstö Kaikki tarvittavat sähkökäyttöihin liittyvät työt - varsinkin suunnittelutyöt, kuljetus, kokoonpano, huolto ja korjaukset - saa suorittaa vain riittävän ammattitaitoiset henkilöt (esim. normin EN / DIN VDE 0105 täyttävät sähköalan ammattilaiset), joilla on käytettävissään mm. laitteiden mukana toimitetut käyttöohjeet ja kaikkia kyseessä olevia töitä koskevat tuotetiedot ja jotka ovat velvollisia noudattamaan näitä ohjeita jatkuvasti. Näitä töitä tulee myös vastuussa olevan ammattilaisen valvoa. Tehtävään päteviä ovat henkilöt, jotka ovat siihen saaneet luvan laitoksen vastuuhenkilöltä koulutuksensa, kokemuksensa ja ohjeiden sekä alaa koskevien normien, määräysten, työturvamääräysten ja käyttöolosuhteiden tuntemuksensa perusteella suorittaa kyseiset tehtävät ja tunnistavat vaarat ja osaavat välttää niitä. Lisäksi heiltä vaaditaan myös ensiaputoimenpiteiden ja paikallisen pelastuspalvelun tuntemus. Ammattitaidoton henkilökunta ei saa tehdä vaihdemoottoreihin liittyviä töitä. 2 Määräystenmukainen käyttö ja asiaankuuluvien teknisten ohjeiden noudattaminen Nämä koneet on tarkoitettu teolliseen laitoskäyttöön, ellei erikseen toisin sovita. Ne vastaavat sarjan EN / DIN VDE 0530 normeja. Käyttö räjähdysvaarallisissa olosuhteissa on kielletty, ellei niitä ole nimenomaan suunniteltu sellaiseen käyttöön (noudata lisäohjeita). Erityistapauksissa -- muussa kuin teollisessa käytössä -- turvallisuusmääräykset saattavat olla tiukemmat (esim. kosketussuoja lasten sormille), jolloin ehtojen täyttyminen on varmistettava kokoamisvaiheessa laitekohtaisesti. Koneet on mitoitettu toimimaan ympäristön lämpötilassa -20 C C ja korkeintaan 1000 m korkeudella merenpinnasta. Noudata ehdottomasti tehokilven arvoja mikäli ne poikkeavat tästä. Käyttöympäristön olosuhteiden on vastattava kaikkia tehokilven tietoja. Pienjännitekoneet ovat konedirektiivin 2006/42/EY mukaisia koneisiin asennettavia komponenetteja. Niiden käyttöönotto on kielletty siihen saakka, kunnes lopputuotteen on todettu vastaavan tätä direktiiviä (noudata EN ). 3 Kuljetus ja varastointi Sähköisten käyttölaitteiden kuljetuksen aikana on silmukkaruuvien oltava täysin alustaansa kiinni ruuvattuja, mikäli ne kuuluvat rakenteeseen. Niitä saa käyttää vain käyttölaiteyksikön kuljetuksessa, ei kuitenkaan käyttölaiteyksikön ja käytettävän koneen samanaikaiseen nostamiseen. Ilmoita toimituksen yhteydessä syntyneistä vaurioista välittömästi kuljetusliikkeelle; rikkinäistä laiteta ei saa ottaa käyttöön. Mikäli käyttölaitteet varastoidaan, on varmistettava, että ne sijoitetaan kuivaan, pölyttömään ja tärinättömään (veff < 0,2mm/s) ympäristöön (varastointivaurioiden ehkäisemiseksi). Pitkän varastoinnin aikana voiteluaineiden ja tiivisteiden käyttöikä lyhenee. Erittäin alhaisissa lämpötiloissa (alle noin - 20 C) pn murtumisvaara. Kun silmukkaruuveja vaihdetaan, on käytettävä DIN 580 mukaisia muottiin taottuja silmukkaruuveja. 4 Sijoitus ja asennus Käyttölaite on kiinnitettävä tarkoitettuun asentoonsa IM.. omalla jalallaan tai laipallaan. Reikäakselilla varustetut tappivaihteet on kiinnitettävä akselille tarkoitukseen suunniteltuja apuvälineitä käyttäen. Huom! Vaihdemoottorit muodostavat välityssuhteesta riippuen huomattavasti suurempia vääntömomentteja ja voimia kuin vastaavantehoiset nopeakäyntiset moottorit. Kiinnitysvälineet, alusta ja vääntömomenttituenta on mitoitettava odotettavissa olevia suuria käyttövoimia ajatellen ja ne on suojattava riittävästi irtoamista vastaan. Työakseli(t) ja mahdollinen toinen moottorin akselinpää sekä niille asennettavat voimansiirtoelementit (kytkimet, ketjupyörät yms.) on varustettava tarvittavin suojuksin. 5 Liitäntä Kaikkiin töihin on käytettävä ainoastaan ammattitaitoista työvoimaa. Työt tulee suorittaa koneen ollessa pysäytettynä, vapaalle kytkettynä ja tahattoman päälle kytkeytymisen estävästi varmistettuna. Sama ehto koskee myös apuvirtapiirejä (esim. seisontalämmitys). Poista kaikki kuljetuksen aikaiset varmistukset ennen käyttöönottoa. 34 Varmista jännitteettömyys! Kytkentäkotelon saa avata vasta sitten, kun olet ensin varmistanut, että virta on kytketty pois päältä. Tehokilven jännitteen ja taajuuden tulee olla yhtäpitäviä käytettävän verkkojännitteen ja liittimien kytkentätavan kanssa. Mikäli normin EN / DIN VDE 0530 mukaiset raja-arvot ylitetään (jännitteet ± 5 %, taajuus ±2 %, käytän muoto, symmetria), laite kuumenee enemmän ja sen käyttöikä lyhenee. Noudata laitteen mukana toimitettujen liitäntäkuvien ohjeita, erityisesti kun kyseessä on erikoismalli (esim. navanvaihtokytkentä, termistorisuojaus). Pääjohtojen ja suojajohtojen laadun ja poikkileikkauksen sekä mahdollisesti tarvittavan jännitteentasauksen tulee vastata yleisiä ja paikallisia asennusmääräyksiä. Kytkinkäytössä on otettava huomioon käynnistysvirta. Käyttölaite on aina suojattava ylikuormitukselta ja vaaratilanteessa käynnistymisenestolla automaattista uudelleenkäynnistymistä vastaan. Kytkentäkotelo on suljettava uudelleen jännitteellisten osien suojaamiseksi kosketukselta. 6 Käyttöönotto Ennen käyttöönottoa on suojafoliot poistettava ja mahdollisesti irrotettava mekaaninen liitäntä käytettävään koneeseen ja tarkistettava moottorin pyörimissuunta tyhjäkäynnillä. Sovituskiilat on poistettava ja varmistettava, etteivät ne voi singota pois. Huolehdi siitä, että virranotto kuormitetussa tilassa ei ylitä tehokilvessä mainittua nimellisvirtaa pitkäaikaisesti. Käyttölaitetta on seurattava ensimmäisen käyttöönoton jälkeen vähintään tunnin ajan epätavallisen lämpenemisen tai poikkeavien käyntiäänten varalta. 7 Käyttö Tietyissä tapauksissa (esim. ilman tuuletinta olevat koneet) saattaa moottorin rungossa esiintyä suhteellisen suuria lämpötiloja, jotka kuitenkin ovat normien sallimissa rajoissa. Mikäli tällaiset käyttölaitteet sijaitsevat paikassa, jossa niiden kanssa joudutaan jatkuvasti kosketuksiin, on asentajan tai käyttäjän suojattava ne kosketukselta. 8 Jousipainejarrut Mahdolliset asennetut jousipainejarrut ovat varmuusjarruja, jotka toimivat myös virran katkettua tai normaalisti kuluneina. Mahdollisesti mukana toimitettu jarrun käsintuuletuskorvake on poistettava käytön ajaksi. Koska myös muut osat voivat lakata toimimasta, on tehtävä tarpeelliset turvatoimenpiteet, kun jarruttoman liikkeen voi odottaa aiheuttavan vaaraa henkilöille tai irtaimistolle. 9 Huolto Häiriöiden, vaarojen ja vahinkojen ehkäisemiseksi on käyttölaitteet tarkistettava säännöllisin, käyttöolosuhteita vastaavin väliajoin. Käyttöohjeessa mainittuja laakereiden ja vaihteiden voiteluvälejä on noudatettava. Kuluneet ja vahingoittuneet osat on vaihdettava alkuperäis-varaosiin tai normiosiin. Jos likaa kertyy paljon, on ilmatiet puhdistettava säännöllisesti. Kaikissa tarkastus- ja huoltotöissä on noudatettava kappaleessa 5 sekä yksityiskohtaisessa käyttöohjeessa annettuja ohjeita. 10 Käyttöohjeet Käyttö- ja turvallisuusohjeet eivät yleisyytensä vuoksi voi sisältää kaikkea tietoa jokaisesta vaihdemoottorin rakennevaihtoehdosta, eikä niissä voida huomioida jokaista yksittäistä asennus-, käyttö- tai huoltotapausta. Ohjeet rajoittuvat oleellisesti sellaisiin seikkoihin, joita ammattitaitoinen henkilökunta tarvitsee asianmukaiseen työskentelyyn. Epäselvissä tapauksissa on pyydettävä selvitys Danfoss Bauerilta. 11 Häiriöt Normaalikäytöstä poikkeavat muutokset, esimerkiksi lämpötilan nousu, tärinä, melu tms. antavat aiheen olettaa, että toiminta on häiriintynyt. Jotta vältyttäisiin häiriöiltä, jotka suoraan tai välillisesti saattavat johtaa henkilö- tai esinevaurioihin, on vastuussa olevalle henkilökunnalle ilmoitettava asiasta. Jos on aihetta epäilyyn, on vaihdemoottori kytkettävä heti pois päältä. 12 Sähkömagneettinen yhteensopivuus Pienjännitekoneen määräystenmukaisen käytön tulee vastata EMC-direktiivin 2004/108/EY suojavaatimuksia. Asianmukainen asennus (esim. suojatut johdot) on laitteiston asentajan vastuulla. Tarkemmat ohjeet löytyvät käyttöohjeista. Laitteistoissa, joissa on taajuus- tai virranmuuttajia, on otettava huomioon myös valmistajan EMC-ohjeet. BAUER-vaihdemoottoreiden asianmukaisessa käytössä ja asennuksessa noudatetaan myöskin Danfoss-taajuus- ja virranmuuttajien yhteydessä EN ja EN mukaisia EMC-direktiivejä. Jos moottoreita käytetään asuin- ja liiketiloissa tai pienyrityksissä normien EN ja EN mukaisesti, on noudatettava käyttöohjeen lisäohjeita. 13 Takuu ja vastuu Danfoss Bauerin takuuvelvoitteet perustuvat toimitussopimukseen, eivätkä nämä turvallisuusohjeet tai muut ohjeet muuta sopimuksen laajuutta. Säilytä nämä turvaohjeet! 45 Vaihtovirta-oikosulkumoottorit 1 Suojaluokan IP65 vaihdemoottorit 2 Suojaluokan IP54 vaihdemoottorit 3 Sijoitus (Moottorityypit D/E D.28...) ovat normien EN ja IEC 34-5/529 mukaisesti rakenteeltaan täysin suljettuja sekä pöly- ja roiskevesitiiviitä. Jos vaihdemoottori asennetaan ulkoilmaan, on se suojattava korroosiota vastaan maalaamalla useaan kertaan kestävällä maalilla ja tarkkailtava ja kohennettava säännöllisesti ulkoisista olosuhteista riippuen. Maalin tulee olla yhteensopivaa laitteiden alkuperäisen maalin kanssa. Keinohartsimaalit ovat osoittautuneet sopiviksi tähän tarkoitukseen. (Moottorityypit D/E06... ja D/E05...) ovat normien EN 60034, osa 5 ja IEC 34-5 pöly- ja roiskevesisuojattuja. Ne eivät sovellu asennettaviksi ulos tai kosteisiin tiloihin ilman erityisiä suojaustoimenpiteitä. Vaihdemoottorin alla oleva juomavesi, elintarvikkeet, tekstiilit tms. kannattaa suojata peittämällä. Vaihdemoottori on mahdollisuuksien mukaan asennettava siten, ettei siihen pääse syntymään värähtelyä. Mikäli käyttöolosuhteet asennuspaikoilla poikkeavat normaalista (esim. pitkäaikainen vesivaikutus, yli 40 C ympäristön lämpötila, räjähdysvaara), on noudatettava erikoismääräyksiä. Raitisilmanottoa ei saa estää epäedullisella asennuksella tai likaantumisella. Jos suorassa voimansiirrossa vaihde kytketään suoraan työkoneeseen, on tarkoituksenmukaista käyttää joustavaa ja mahdollisimman välyksetöntä kytkintä ja lukkiutumisvaaran yhteydessä tavanomaista liukukytkintä. Voimansiirron osien asennus vaihteiston työakselille, joka on valmistettu normin ISO k 6 tai m 6 mukaisesti, on tehtävä huolellisesti ja mahdollisesti käytettävä tätä varten tehtyä, normin DIN 332 mukaista lattakierrereikää. On osoittautunut edulliseksi lämmittää asennettava koneen osa noin 100 C:n lämpötilaan. Poraus on mitoitettava seuraavan taulukon mukaisesti ja sen on täytettävä seuraavat toleranssit: Porauksen nimellismitta (mm) Työakseli k6 tai m 6 Poraus H7 toleranssilla ( 1 / 1000 mm) 56 Vaihteistomalleissa, joissa on kiilaurallinen reikäakseli (korkeampi muoto DIN 6885, s.1 mukaan) tai reikäakseli kiristysholkkiliitosta varten, vasta-akselit on mitoitettava ISO h 6:n mukaan. Niiden on täytettävä seuraavat toleranssit: Akselin läpimitta (mm) Sallittu poikkeama ( 1 / 1000 mm) Kaikissa tapauksissa on erikoisesti huolehdittava siitä, että purseet ja lastut yms. poistetaan huolellisesti ennen asennusta. Kosketuskohdat voidellaan kevyesti, jotta osat eivät leikkaudu kiinni. Kun asennetaan reikäakseleita kiristysholkkiliitoksella ei kuitenkaan saa voidella. Tällöin on noudatettava seuraavaa asennusohjetta. Silmukkaruuvi on kiristettävä, jos se on löystynyt kuljetuksen aikana. 4 Verkkoliitäntä Liitettäessä moottoria sähköverkkoon, on noudatettava tehokilpien merkintöjä ja liitäntäkaaviota sekä asiaankuuluvia turvamääräyksiä ja työturvallisuusohjeita. Mikäli kyseessä ei ole erikoisrakenne, pätevät mitoitusarvot jännitetoleranssille ± 5 %, ympäristötoleranssille C ja asennuspaikan sijaintikorkeudelle aina 1000 metriin merenpinnasta. Pienitehoiset moottorit voidaan kytkeä suoraan verkkoon (paikallisia turvallisuusmääräyksiä, saks. EVU, määräyksiä noudattaen). Sallittu kytkentätaajuus määräytyy moottorin rakenteen, kuormitusmomentin ja massan hitausmomentin mukaan. Yksivaihemoottoreiden pyörimissuunnanvaihto voidaan yleensä tehdä moottorin ollessa pysäytettynä seuraavan kytkentäkuvan mukaan: 67 Vaihtovirtamoottori on kytkettävä korkeammalle kahdesta annetusta nimellisjännitteestä, mikäli ei toisin määrätä. Jotta moottorin jännite vastaa verkkojännitettä, on kytkentäalustalla tarvittaessa kytkettävä tähdestä kolmioon. Erikoisrakenteiset moottorit (esim. kahdella nimellisjännitteellä 1:2 tai napaisuudenvaihdolla) on kytkettävä mukana toimitetun kytkentäkaavion mukaisesti. Jos pyörimissuunta on väärä, on kaksi tulojohtoa vaihdettava keskenään. Kytkentäkoteloa suljettaessa on varmistettava, että se sulkeutuu tiiviisti. Kokojen D/E 04 - D/E 09 moottoreissa, joissa on kiinni valetut kytkentäkotelot, on kaksi mahdollista liitäntäaukkoa sivuilla A ja C. Avaa varovasti asennuspaikan mukaan sopiviksi katsotut johdon läpivientireiät sopivalla työkalulla. Varo vahingoittamasta kytkentäalustaa. Johdon ruuviliitoksia (metrinen) varten on kytkentäkotelossa kaksi vastamutteria ja tiivisteet. Käyttämättömiin johdon läpivientireikiin on ruuvattava sulkutulpat. Yleisesti ottaen on käytettävä kaapeliruuviliitoksia, joiden maksimi avainväli on D04:ssä 24 mm ja D05-D09:ssä 29 mm. Yleisesti tulee käyttää johdon ruuviliitoksia, joiden suurin avainväli on koossa D04 24mm ja koissa D05 - D09 29mm. EMC-direktiivin 2004/108/EY mukaisen sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) takaamiseksi on kaikki signaalijohdot johdotettava suojatulla kaapeleilla. Kaapelin vaippa on maadoitettava molemmista päistä. Taajuusmuuttajan käyttöohjeista ilmenee, tarvitaanko moottorin johdotusta varten suojattu kaapeli. Jos liitetään pienjänniteverkkoon tai ulostulosuodattimella varustettuun taajuusmuuttajaan, ei suojattu kaapeli ole tarpeen. Signaali- ja tehokaapeleita ei pidä sijoittaa lähelle toisiaan pitkiä matkoja. 5 Ylikuormitussuoja Käämityksen suojaksi ylikuormitukselta ja vain kahdella vaihejohtimella käymisen seurausten estämiseksi (esim. sulakkeen palaessa tai johdon katketessa) on välttämätöntä käyttää moottorinsuojakytkintä. Esimerkki Moottorin käämitys jännitteelle 30/400 V; Mitoitusvirrat Moottorinsuojakytkimen säätö Kytkettynä jännitteelle 230 V (kolmio): Kytkettynä jännitteelle 400 V (tähti): 5,7/3,3 A 5,7 A 3,3 A Moottorinsuojakytkimen ylivirtarele on säädettävä kutakin mitoitusjännitettä varten oikealle mitoitusvirran voimakkuudelle (ks. tehokilpi). Moottoreissa, joissa on termisesti vaikuttavat käämisuojat (esim. termostaatit tai termistorit), on noudatettava niiden kytkentäkaavioita. 78 Automaattinen uudelleenkäynnistyminen käämityksen jäähdyttyä on estettävä useimmissa käyttötapauksissa. Moottorin nimellisteho on varsinkin yli nelivaiheisissa vaihteistoissa osittain runsaasti mitattu. Nimellisvirta ei näissä tapauksissa voi olla vaihteiston kuormituksen mittapuuna eikä sitä voi käyttää vaihteiston ylikuormitussuojana. Joissain tapauksissa voi työkoneen panostamistapa sulkea pääsääntöisesti ylikuormituksen pois. Toisissa tapauksissa on järkevää suojata vaihteisto mekaanisella laitteella (esim. liukukytkin, liukunapa tms.). Ratkaiseva on tehokilvessä mainittu jatkuvassa käytössä suurin sallittu rajamomentti M 2 6 Voiteluaineen vaihto Vaihteet toimitetaan käyttövalmiina voiteluaineella täytettynä. Normaaleissa käyttöolosuhteissa ja voiteluaineen lämpötilan ollessa noin 80 C, tulisi öljy vaihtaa noin käyttötunnin jälkeen kun käytetään CLP 220:aa tai käyttötunnin jälkeen kun käytetään PGLP 220/PGLP 460: aa. Jos lämpötilat ovat korkeampia, on voiteluaineen vaihtoväliä lyhennettävä (suunnilleen puolitettava jokaista 10 K voiteluaineen lämpötilan kohoamista kohden). Käyttötuntimäärästä riippumatta on voiteluaine vaihdettava viimeistään 2-3 vuoden välein. Keskikokoisissa ja suurissa vaihteistoissa on täyttö- ja poistoruuvit. Ne mahdollistavat tavanomaisissa rakenteissa voiteluaineen vaihdon purkamatta. Pienempien vaihteistojen sisään pääsee käsiksi irrottamalla kiinnitysruuvit. Ohjaustapit ja keskitykset varmistavat tarkan kokoonpanon. Kierukkavaihteet ovat liukuvaihteistoja, joiden hammaspinnat -- vierintävaihteista poiketen -- tasoittuvat lopullisesti vasta totutusajossa. Siksi niitä pitäisi aluksi käyttää totutusajon osakuormituksella (noin 2 / 3 nimelliskuormituksesta), kunnes hammaspinnat saavuttavat täyden kuormansietokykynsä ja optimaalisen hyötysuhteensa. Noin 200 käyttötunnin jälkeen voiteluaine on vaihdettava ja vaihteistokotelo huuhdeltava huolellisesti, jotta pakosta syntynyt vähäinen hiova karsta saadaan poistetuksi. Vaihteiston huuhtominen on tarpeen myös, jos vaihdetaan voiteluaineen merkkiä tai tyyppiä. Jos käyttöaika on ollut lyhyt, riittää, että laskee vanhan voiteluaineen pois, lisää kyseisen vaihteiston voiteluainetaulukon suurimman mahdollisen täyttömäärän verran uutta voiteluainetta, käyttää laitetta lyhyesti ilman kuormitusta, poistaa tämän öljyn ja täyttää tehokilven mukaisen määrän uutta voiteluainetta, erityistapauksissa öljynmäärän merkkiin saakka. Jos on tarpeen, tulee vanha voiteluaine poistaa ja huuhdella vaihteisto petrolilla niin monta kertaa, että kaikki jäämät ovat huuhtoutuneet vaihteistosta. Lopuksi suoritetaan sama proseduuri kuin lyhytaikaisessa käytössä kahteen kertaan, ennen kuin täytetään tehokilven mukainen määrä uutta voiteluainetta, erityistapauksissa öljynmäärän merkkiin saakka. 89 Voiteluaineen vaihdon yhteydessä on suositeltavaa tarkistaa vaihteen kuluvat osat (laakerit ja tiivisteet) ja vaihtaa tarvittaessa. 7 Voiteluainelaadut Vaihteiston voiteluun soveltuvat DIN tai DIN mukaiset vaihteistoöljyt CLP 220, PGLP 220 tai PGLP 460 tai erityistapauksissa erityisen pehmeät ja venyvät, hyvillä EP-ominaisuuksilla varustetut GLP 00f juoksevat rasvat. Voiteluaineen on mahdollistettava mahdollisimman kitkaton ja lähes kuluttamaton jatkuva käynti. Vahingoittumiskuormitusasteen pitäisi DIN normin mukaisessa FZG-testissä ylittää kuormitusaste 12 ja ominaiskulumisen on jäätävä alle 0,27 mg/kwh. Voiteluaine ei saa kuohua, sen on suojattava korroosiota vastaan, eikä se saa vahingoittaa sisämaalausta, laakereita, hammaspyöriä eikä tiivisteitä. Erityyppisiä voiteluaineita ei saa sekoittaa keskenään, koska se voi vaikuttaa heikentävästi niiden voiteluominaisuuksiin. Käyttämällä vain seuraavassa taulukossa mainittuja tai todistettavasti samanarvoisia voiteluaineita voidaan vaihteille taata pitkä elinikä. Alkuperäistä voiteluainetta on saatavilla tehtaalta myös pienemmissä astioissa (5 ja 10 kg). 8 Varastointi Mikäli vaihdemoottoreita varastoidaan pitkän aikaa ennen käyttöönottoa huomioikaa kappaleen Ohjeita vaihtovirtavaihdemoottorin varastointiin ohjeet. Seuraavat kulumiselta suojaavat EP-vaihteistoöljyt ovat osoittautuneet erityisen hyviksi. 910 Voiteluaineen valmistaja Standardi öljy tvaihdetyyppisarjoille BF, BG, BK60-BK90 Standardi öljy tvaihdetyyppisarjoille BS02-BS10, BK06- BK10, BM09-BM10 Korkean lämpötilan öljyvaihdetyyppisarjoille BF, BG, BK10, BK60- BK90, BS02-BS10, BM09-BM10 Standardi öljy tvaihdetyyppisarjoille BS20-BS40, BK20- BK50, BM30-BM40 Korkean lämpötilan öljyvaihdetyyppisarjoille BS20-BS40, BK20- BK50, BM30-BM40 Matalan lämpötilan öljy vaihdetyyppisarjoille BF, BG, BK, BM, BS Elintarviketeollisuusöljy ttyyppisarjjoille BF, BG, BK, BM, BS Mineraaliöljy Synt. öljy Synt. öljy Synt. öljy USDA H1 Öl CLP 220 PGLP 220 PGLP 460 PGLP 68 AGIP Blasia 220 ARAL Degol BMB 220 Degol GS 220 Degol GS 460 Eural Gear 220 Degol BG 220 BECHEM RHUS Staroil SMO 220 BP Energol GR-XP 220 Enersyn SG-XP 220 Enersyn SG-XP 460 CASTROL Alpha SP 220 Alphasyn PG 220 Alphasyn PG 460 OPTILEB GT 220 HYPOY EP 80W-90 Optigear 220 OPTIFLEX A 220 OPTIFLEX A 460 DEA Falcon CLP 220 ESSO Spartan EP 220 GP 80W-90 FUCHS Renolin CLP 220 Renolin PG 220 Renolin PG 460 Renolin PG 68 Renolin CLPF 220 Super KLÜBER Klüberoil GEM Klübersynth GH Klübersynth GH Klübersynth GH 6-80 Klüberoil 4UH1-220N MOBIL Mobilgear 630 Glygoyle HE 220 Glygoyle HE 460 Mobilube GX 85 W-90A Glygoyle 30 OEST Gearol C-LP 220 SHELL Omala Oil 220 Tivela S220 Tivela S460 Cassida Fluid GL 220 TEXACO Geartex EP-A SAE 85W-90 TOTAL Carter EP 220 NEVASTANE SL220 WINTERSHALL Ersolan 220 Attention: Polyglykoli-pohjaisia synteettisiä vaihteistoöljyjä (esim. PGLP...) on käsiteltävä ongelmajätteenä erillään mineraaliöljyistä ja hävitettävä niitä koskevien määräysten mukaisesti. Mikäli ympäristön lämpötila ei alita --10 C, suositellaan kansainvälisten viskositeteettimääräysten mukaisesti 40 C: n lämpötiloihin soveltuvaa ISO 3448 ja DIN normien mukaista ISO-viskositeettiluokkaa VG 220 (SAE 90), Pohjois-Amerikassa AGMA 5 EP -luokkaa. 1011 Alemmissa ympäristön lämpötiloissa on käytettävä öljyjä, joiden alempi nimellisviskositeetti mahdollistaa vastaavasti paremman käynnistettävyyden, esim. PGLP, jonka nimellisviskositeetti on VG 68 (SAE 80) tai AGMA 2 EP. Näitä laatuja saatetaan myöskin tarvita jo lähellä jäätymispistettä, jos laitteen käynnistysmomentti on alennettu pehmeän käynnistyksen vuoksi tai jos moottorin teho on suhteellisen pieni. 9 Voiteluaineen määrä 10 Hävittäminen 11 Laakereiden voitelu, suuret vaihdemoottorit Valitulle rakennetyypille sopiva voiteluainemäärä on ilmoitettu moottorin tehokilvessä (symboli ). Täytettäessä on aina varmistettava, että myös asennusasennon mukaan ylimpänä olevat vaihteiston osat saavat riittävän voitelun. Erikoistapauksissa on otettava huomioon öljyn määrän merkki. Muiden rakennetyyppien vaatima voitelumäärä on kysyttävä tehtaalta. Vaihteen tai vaihdemoottorin metalliosat voidaan hävittää metalliromuna -- eroteltuna teräksiin, valurautaan, alumiiniin tai kupariin. Käytetyt voiteluaineet on hävitettävä jäteöljynä ja synteettiset öljyt ongelmajätteenä. Niitä koskevat tiedot löytyvät voiteluainetaulukosta tai tehokilvestä. Käyttävän akselin rullalaakereiden jälkivoiteluvälit vaihtelevat laakerityypistä, lämpötilasta, pyörintänopeudesta, kuormituksesta jne. riippuen. Siksi suurissa vaihteistoissa on käyttävät osat SN 70 - SN 90 ja KB 70 - KB 90 varustettu käyttävän akselin jälkivoitelulaitteella. Jokaiselle laakerille on asennettu oma voitelupiste (voitelunippa). Suurin sallittu pyörimisnopeus on 1.800/min, tarvittava voiteluväli on 2000 käyttötuntia, kuitenkin enintään 1/2 vuotta. Alle puolenvuoden voiteluväleillä voidaan laakereihin lisätä uutta rasvaa ajoittain 1000 käyttötunnin välein. Koko rasvamäärä on vaihdettava viimeistään kolmen lisäyskerran jälkeen. Voitelurasvaa lisätään kerrallaan noin 30 g, koko rasvan vaihdossa määrä on kolminkertainen (noin 90 g). Rasvan vaihdon yhteydessä pitäisi myös ylimääräinen käytetty rasva poistaa rasvan ulostulokammiosta. Voiteluaineena on käytettävä KLÜBER PETAMO GHY 133 N voitelurasvaa. 1112 12 Laakereiden voitelu, pienet vaihdemoottorit (moottorin rakennekoko pienempi/yhtäsuuri kuin IEC 200) Pienten tai keskikokoisten vaihteistojen käyttävissä osissa/moottorin osissa on suljetut urakuulalaakerit. Kun käyttöpyörintänopeus on 1500/min, on voiteluväli käyttötuntia. Suurin sallittu käyttöpyörintänopeus on 3600/min, jolloin voiteluväli puolittuu. Voiteluaine vaihdetaan tällöin laakerinvaihdon yhteydessä, kun huolletaan/tarkastetaan radiaaliakselin tiivisterenkaita. Laakereiden puhdistus ja jälkivoitelu ei ole suositeltavaa likaantumisvaaran vuoksi. 1213 Voiteluainemäärät BF-sarja 1314 Voiteluainemäärät BG20-01 R 1415 Voiteluainemäärät BG-sarja 1516 Voiteluainemäärät BK-sarja 1617 Voiteluainemäärät BM-sarja 1718 Voiteluainemäärät BS-sarja 1819 Voiteluainemäärät vaihdemallissa, jossa on vapaasti käyvä akselinpää 1920 Voiteluainemäärät kytkinasennukselle 2021 Voiteluainemäärät esivaiheelle 2122 Voiteluainemäärät välivaihteelle 2223 Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla Tyypit E003B ja E004B 1 Turvallisuusohjeet 2 Yleistä 3 Toimintatapa Liitäntä-, säätö- ja huoltotöissä täytyy ehdottomasti noudattaa sivun 3/4 turvallisuusohjeita. Jousipainejarru pitää kuormia paikallaan lepotilassa ja hidastaa pyöriviä ja suoraan liikkuvia massoja, mikä lyhentää ei-toivottuja yliliikeratoja ja -aikoja. Jarrussa on sähkömagneettinen tuuletus. Virran ollessa katkaistuna jarruvoima saadaan aikaan jousipaineella. Koska tässä järjestelmässä jarrutus toimii myös odottamattoman virtakatkoksen aikana, sitä voidaan pitää turvajarruna tapaturmantorjuntasäännösten mukaisesti. Jarrutuksen aikana massan hitausmomentin kineettinen energia muutetaan lämmöksi jarrulevyn kautta. Asbestivapaa jarrulevy on valmistettu korkealuokkaisesta materiaalista ja kestää erittäin hyvin hankausta ja kuumuutta. Tiettyä kulumista on kuitenkin mahdotonta välttää. Siksi kappaleessa 8 esitettyjen työkykyarvojen ja levypinnotteiden vähimmäispaksuuksien raja-arvoja on ehdottomasti noudatettava. Toimintatapa on esitetty kuvan 1 perusteella. 3.1 Jarrut Jarrulevy (1) painetaan jousien avulla (3) painelevyn (2) välityksellä aksiaalisuunnassa kitkalevyä (4) vasten. Lieriöruuvit (5) estävät painelevyn liikkumisen radiaalisesti. Jarrumomentti välittyy roottorille jarrulevyn ja akselille kiinteästi asennetun kannattimen (6) välisen hammastuksen kautta. Jarrumomenttia voidaan muuttaa asteittain jousien lukumäärän avulla (ks. kappale 6). 3.2 Tuuletus Käämin (7) tasajännitteen kytkeytyessä magneettikoteloihin (8) muodostuva magneettikenttä vetää painelevyä jousivoimaa vastaan. Siten jarrulevyn kuormitus poistuu ja roottori liikkuu vapaasti. Sähkömagneetin runsaan mitoituksen ansiosta jopa jarrulevyn kulumisesta aiheutunut suurempi ilmarako s L voidaan ylittää. Jälkisäätö ei siksi ole tarpeen. Lisävarusteena voidaan kaikkiin jarruihin saada lukittava tai ei-lukittava käsintuuletus, jonka avulla jarru voidaan tuulettaa mekaanisesti esimerkiksi sähkökatkon aikana. 2324 Kuva 1: Jousipainejarru, sarja E003B ja E004B 4 Verkkoliitäntä 4.1 Yleistä Periaatteessa tasavirtamagneetin jännitteensyöttö voidaan hoitaa kahdella eri tavalla: 1. Ulkoisesti valmiista tasavirtaverkosta tai kytkentäkaapissa olevan tasasuuntaajan avulla. 2. Moottorin tai jarrun liitäntäkoteloon asennetun tasasuuntaajan avulla. Silloin tasasuuntaajan virransyöttö voi tapahtua joko suoraan moottorin liitinalustasta tai verkosta. Seuraavissa tapauksissa tasasuuntaajaa ei saa kytkeä moottorin liitinalustaan: 2425 Navanvaihdolla varustetut moottorit ja suuren jännitealueen moottorit Käyttö taajuusmuuttajalla Muut versiot, joissa moottorin jännite ei ole vakio, esim. pehmeäkäynnistyslaitteet, käynnistinmuuntajat Tuuletus Kun magneettikäämiin johdetaan nimellisjännite, käämivirta ja siten magneettikenttä rakentuu eksponentiaalifunktion mukaisesti. Vasta kun virta on saavuttanut tietyn arvon (I Tuul ), jousivoima ylitetään ja jarru alkaa tuulettua. Kuva 2: Käämijännitteen, käämivirran ja moottorien kierrosluvun periaatteellinen kulku käämin normaalilla jännitteenkytkennällä (N) ja herätyksenkiihdytyksellä (Ü). t Ü : Herätyksenkiihdytysaika; t AN, t AÜ : Reagointiajat normaalilla jännitteenkytkennällä ja herätyksenkiihdytyksellä 2526 Reagointiajan t A aikana voi esiintyä kaksi eri tapausta edellyttäen, että moottorin ja jarrun jännitteensyöttö tapahtuu samanaikaisesti: Moottori lukkiutuu - ehtona on: M A < M L + M Br Käynnistysvirta kulkee moottorin kautta, mikä aiheuttaa sille ylimääräistä lämpökuormitusta. Tämä tapaus on esitetty kuvassa 2. Jarru nykäisee päälle - ehtona on: M A > M L + M Br Jarru kuormittuu myös termisesti käynnistettäessä ja kuluu nopeammin. M A : Moottorin käynnistysmomentti, M L : Kuormamomentti, M Br : Jarrumomentti Molemmissa tapauksissa seurauksena on moottorin ja jarrun ylimääräinen kuormitus. Kun käytetään suurempaa jarrukokoa, reagointiaika tulee vahvemmin esiin. Reagointiajan lyhennystä suositellaan siten erityisesti suurten ja keskisuurten jarrujen sekä suuren kytkentätaajuuden yhteydessä. Tämä voidaan toteuttaa suhteellisen yksinkertaisesti sähköratkaisulla, joka noudattaa herätyksenkiihdytyksen periaatetta. Siinä käämiä käytetään kytkettäessä lyhyesti kaksinkertaisella nimellisjännitteellä. Koska se aiheuttaa virran jyrkemmän nousun, reagointiaika suunnilleen puolittuu käämin normaaliin jännitteenkytkentään verrattuna. Tämä herätyksenkiihdytystoiminto kuuluu vakiona MSG-tyypin erikoistasasuuntaajaan (ks. jarruliitännän ohje). Ilmaraon suurentuessa myös tuuletusvirta ja siten reagointiaika kasvavat. Kun tuuletusvirta ylittää käämin nimellisvirran, jarru ei tuuletu käämin normaalin jännitteenkytkennän yhteydessä ja jarrulevyjen kulumisraja on saavutettu Jarrut Käämin jännitteensyötön katkaisun jälkeen jarrumomentti ei ole heti toiminnassa. Magneettinen energia täytyy ensin poistaa niin pitkälle, että jousivoima pystyy ylittämään magneettivoiman. Tämä tapahtuu pitovirran vahvuudessa I Halte, joka on huomattavasti tuuletusvirtaa pienempi. Kytkentäteknisestä varustuksesta riippuen tuloksena on erilaiset reagointiajat Vakiotasasuuntaajan (SG) vaihtovirtasyötön katkaisu a) Tasasuuntaajan syöttö moottorin liitinalustasta (kuva 3, käyrä 1)Reagointiaika t A1 : Hyvin pitkä Syy: Moottorijännitteen katkaisun jälkeen moottorin jäännösmagnetismi saa aikaan hitaasti vaimentuvan jännitteen, joka huolehtii yhä tasasuuntaajan ja siten jarrun syötöstä. Lisäksi jarrukäämin magneettinen energia poistuu suhteellisen hitaasti tasasuuntaajan vapaakäyntipiirin kautta. 2627 b) Tasasuuntaajan erillinen syöttö (kuva 3, käyrä 2) Reagointiaika t A2 : Pitkä Syy: Tasasuuntaajan jännitteen katkaisun jälkeen jarrukäämin magneettinen energia poistuu suhteellisen hitaasti tasasuuntaajan vapaakäyntipiirin kautta. Katkaisun tapahtuessa vaihtovirran puolella magneettikäämissä ei esiinny mainittavia katkaisujännitteitä Magneettikäämin tasavirtapiirin katkaisu (kuva 3, käyrä 3) a) Mekaanisella kytkimellä - syötön tapahtuessa erillisesti tasavirtaohjausverkosta tai - vakiotasasuuntaajan (SG) tasavirtakytkinkosketuksilla (A2, A3) Reagointiaika t A3 : Hyvin lyhyt Syy: Jarrukäämin magneettinen energia poistuu hyvin nopeasti kytkimeen syntyvän valokaaren kautta. b) Elektronisesti Käyttämällä erityistasasuuntaajaa, tyyppi ESG tai MSG Reagointiaika t A3 : Lyhyt Syy: Jarrukäämin magneettinen energia poistuu nopeasti tasasuuntaajaan asennetulla varistorilla. Kuva 3: Käämivirran ja moottorin kierrosluvun periaatteellinen kulku katkaisun tapahtuessa vaihto- (1, 2) ja tasavirran (3) puolella 2728 Katkaisun tapahtuessa tasavirran puolella magneettikäämi saa aikaan jännitehuippuja u q joiden korkeus riippuu seuraavasta käämin itseinduktanssin L ja katkaisunopeuden di/dt suhteesta: u q = L di dt Käämivarustuksesta riippuen induktanssi L kasvaa käämin nimellisjännitteen noustessa. Korkeammilla käämijännitteillä katkaisujännitehuiput voivat siten nousta vaarallisen korkeiksi. Siksi kaikissa yli 24 voltin jännitteille tarkoitetuissa jarruissa kytkentä tapahtuu varistorilla. Varistori suojaa vain magneettikäämiä, mutta ei ympäröiviä elektronisia rakenneosia tai laitteita EMC-häiriöiltä. Pyynnöstä myös 24 voltin tai sitä pienemmille jännitteille tarkoitetut jarrut voidaan varustaa varistorilla. Jos tasavirran puoleinen katkaisu tapahtuu mekaanisella kytkimellä, kytkimen kosketuksissa syntyvä valokaari aiheuttaa voimakkaita palovaurioita. Siksi tässä saa käyttää vain erityisiä tasavirtareleitä tai sovitettuja vaihtovirtareleitä, joissa on normin EN käyttöluokan AC3 mukaiset kosketukset. 5 Asennus Jousipainejarrut on yleensä asennettu moottoriin käyttövalmiiksi. Jälkikäteen tapahtuvassa asennuksessa on noudatettava seuraavia ohjeita (ks. kuva 1): 5.1 Asenna kannatin (6) akselille huomioimalla sovituskiilan koko pituus, ja kiinnitä lukkorenkaalla, niin että se ei pääse liikkumaan akselilla. 5.2 Työnnä kitkalevy (4) ja molemmat tiivisteet (9) sekä jarrulevy (1) käsin kannattimeen. Varmista hammastuksen hyvä liikkuvuus. Ei vaurioita! Asenna kitkalevy oikein (4): Puoli, johon pon kaiverrettu merkintä kitkapuoli, on jarrulevyn (1) suuntaan. 5.3 Kiinnitä jarru ja sylinteriruuvit (5) sekä USIT-renkaat (10) kitkalevyn (4) ja molempien tiivisteiden (9) yli moottorin laakerikilpeen. Käytä oikeaa kiristysmomenttia, M A = 2,5 Nm. 5.4 Moottoriversioissa, joissa ei ole 2. akselipäätä, on asennettava suojatulppa (11); 2. akselipäällä varustetuissa versioissa on asennettava akselin tiivisterengas (12). Sähköliitännän jälkeen jarru on käyttövalmis. 2829 6 Jarrumomentin säätö Jarrun erilaiset jarrutusmomentit saadaan aikaan vaihtamalla magneettirunkoon kutakin momenttia vastaavat jousivarustukset (ks. kappale 8). Jousisarjat on tilattava tehtaalta ilmoittamalla jarrutyyppi ja haluttu jarrumomentti. Menettelytapa jousivarustuksen muuttamiseen (katso kuva 1): 6.1 Irrota jarru moottorin laakerikilvestä. 6.2 Poista kiinnitysruuvit (5). 6.3 Irrota pidätysruuvit (15) magneettokotelosta (8) ja ota painelevy (2) irti. Attention: Jouset (3) painavat painelevyä vasten. Pidätysruuvien irrotusta varten painelevyä täytyy painaa magneettikoteloa vasten, jotta jousien jännitys ei vapaudu äkillisellä iskulla. Pistä merkille painelevyn asennuspaikka ja varmista, että jouset eivät putoa ulos. 6.4 Aseta halutun jarrumomentin mukaiset jouset (3) paikalleen (ks. kappale 8). Attention: Jouset on asetettava paikoilleen symmetrisesti. 6.5 Aseta painelevy (2) magneettirungolle (8) tai jousille (3) (huomioi oikea asennuspaikka, käytä tarvittaessa kiinnitysruuveja (5) apuna kohdistuksessa), paina painelevyä alaspäin jousivoimaa vasten ja kiristä pidätysruuvit (15) vasteeseen asti. 6.6 Kiinnitä jarru kiinnitysruuveilla (5) ja USIT-renkailla (10) kitkalevyn (4) ja molempien tiivisteiden (9) yli moottorin laakerikilpeen. Käytä oikeaa kiristysmomenttia, M A = 2,5 Nm. 7 Huolto E003B- ja E004B-jarrut ovat pitkälti huoltovapaita, sillä niiden lujien ja kulutusta kestävien jarrulevyjen ansiosta niiden käyttöikä on erittäin pitkä. Jos jarrulevy on kulunut suuren kokonaiskitkan takia eikä jarrun toiminta ole siten enää taattua, jarru voidaan palauttaa alkuperäiseen kuntoon vaihtamalla jarrulevy. Jarrulevyn kuluneisuus täytyy tarkistaa säännöllisesti mittaamalla jarrulevyn paksuus. kappaleessa 8 tätä varten annettua raja-arvoa ei saa alittaa. Menettelytapa kuluneisuuden tarkastukseen ja jarrulevyn vaihtoon (katso kuva 1): 2930 7.1 Irrota jarru moottorin laakerikilvestä. 7.2 Poista kiinnitysruuvit (5). 7.3 Puhdista jarru. Poista karsta paineilmalla. 7.4 Irrota jarrulevy (1) kannattimesta (6). 7.5 Mittaa jarrulevyn paksuus. Vaihda jarrulevy viimeistään silloin, kun kappaleessa 8 ilmoitettu vähimmäispaksuus on saavutettu 7.6 Tarkasta painelevyn (2) kuluminen ja pinnan tasaisuus (voimakasta urautumista ei saa esiintyä). Vaihda painelevy tarvittaessa (Menettely kappaleessa 6.3 ja 6.5 kuvatulla tavalla). 7.7 Työnnä jarrulevy (1) kannattimeen (6) ja tarkista radiaalivälys. Jos kannattimen ja jarrulevyn välisen hammastuksen välys on suurentunut, irrota kannatin akselilta ja vaihda se. 7.8 Kiinnitä jarru kiinnitysruuveilla (5) ja USIT-renkailla (10) kitkalevyn (4) ja molempien tiivisteiden (9) yli moottorin laakerikilpeen. Käytä oikeaa kiristysmomenttia, M A = 2,5 Nm. 8 Technische gegevens Tyyppi MN ZF Wmax Wth WL ta tac tdc dmin Pel [Nm] [*10 3 J] [*10 3 J] [*10 6 J] [ms] [ms] [ms] [mm] [W] E003B , ,85 20 E003B7 2,2 3 1, ,75 20 E003B4 1,5 2 2, ,6 20 E004B9 5 4x punainen 2, ,87 30 E004B8 4 4x harmaa ,75 30 E004B6 2,8 4x keltainen 3, ,55 30 E004B4 2 2x harmaa 4, ,4 30 E004B2 1,4 2x keltainen 4, ,31 Lyhenteiden selitykset M N Nimellisjarrumomentti. Tämä arvo saavutetaan vasta tietyn jarrulevyjen sisäänajoajan jälkeen ja voi vaihdella käyttölämpötilasta ja hankauskappaleen kulumisesta riippuen n. -10 / +30 %. ZF Jousien lukumäärä Koska E004B-mallissa voidaan käyttää erilaisia jousia, tässä on ilmoitettu lisäksi kyseisten jousien väri. W max Korkein sallittu kineettinen energia yhdessä jarrutuksessa.jarrutuksen kineettinen energia W Br lasketaan seuraavasti: W Br = J n² 182,5 W th W L t A t AC t DC J koko massan hitausmomentti [kgm 2 ] moottorin akseliin nähden n moottorin kierrosluku [1/min], jota jarrutetaan Suurin sallittu kineettinen energia tunnissa Suurin sallittu kineettinen energia jarrulevyn vaihtoon asti Reagointiaika tuuletuksen yhteydessä käämin normaalissa jännitteenkytkennässä. MSG-erityistasasuuntaajan kautta tapahtuvalla herätyksenkiihdytyksellä reagointiajat ovat noin puolta lyhyemmät. Reagointiaika jarruissa, joissa on vaihtovirran puoleinen kytkentä, eli erikseen syötetyn vakiotasasuuntaajan jännitteensyötön keskeytys Reagointiaika jarruissa, joissa on mekaanisella kytkimellä tapahtuva tasavirran puoleinen katkaisu. Jos katkaisu tapahtuu elektronisesti tasavirran puolella eritystasasuuntaajalla (tyyppi ESG tai MSG), reagointiajat ovat noin kaksi kertaa suurempia. Käyttölämpötilasta ja jarrulevyn kuluneisuudesta riippuen todelliset reagointiajat (t A, t AC, t DC ) voivat poiketa tässä annetuista ohjearvoista. d min P el Jarrulevyn vähimmäispaksuus. Magneettikelan sähköntarve 20 C:ssa 3132 Jousipainejarrut tasavirta-tuuletusmagneetilla Tyypit E../Z..008B, Z..015B, E../Z.. 075B, Z..100B 1 Turvallisuusohjeet 2 Yleistä 3 Toimintatapa Liitäntä-, säätö- ja huoltotöissä täytyy ehdottomasti noudattaa sivun 3/4 turvallisuusohjeita. Jousipainejarru pitää kuormia paikallaan lepotilassa ja hidastaa pyöriviä ja suoraan liikkuvia massoja, mikä lyhentää ei-toivottuja yliliikeratoja ja -aikoja. Jarrussa on sähkömagneettinen tuuletus. Virran ollessa katkaistuna jarruvoima saadaan aikaan jousipaineella. Koska tässä järjestelmässä jarrutus toimii myös odottamattoman virtakatkoksen aikana, sitä voidaan pitää turvajarruna tapaturmantorjuntasäännösten mukaisesti. Jarrutuksen aikana massan hitausmomentin kineettinen energia muutetaan lämmöksi jarrulevyjen kautta. Asbestivapaat jarrulevyt on valmistettu korkealuokkaisesta kitkamateriaalista ja ne kestävät erittäin hyvin hankausta ja kuumuutta. Tiettyä kulumista on kuitenkin mahdotonta välttää. Siksi kappaleessa 9 esitettyjen työkykyarvojen ja levypinnotteiden vähimmäispaksuuksien rajaarvoja on ehdottomasti noudatettava. Toimintapa selvitetään kuvassa 1 esitetyn kaksilevy-jousipainejarrun (sarja Z..) avulla. 3.1 Jarrut Jarrulevyt (1) painetaan jousien (3) avulla painelevyn (2) välityksellä aksiaalisuunnassa välilevyyn (4) ja keskityslaippaan (5). Lieriötapit (6) estävät paineja välilevyn liikkumisen radiaalisesti. Jarrumomentti välittyy roottorille jarrulevyjen ja akselille kiinteästi asennetun kannattimen (7) välisen hammastuksen kautta. Jarrumomenttia voidaan muuttaa asteittain jousien lukumäärän avulla (ks. kappale 7) Tuuletus Käämin (8) tasajännitteen kytkeytyessä magneettikoteloihin (9) muodostuva magneettikenttä vetää painelevyä jousivoimaa vastaan. Siten jarrulevyjen kuormitus poistuu ja roottori liikkuu vapaasti. Sähkömagneetin runsaan mitoituksen ansiosta jopa jarrulevyjen kulumisesta aiheutunut suurempi ilmarako s L voidaan ylittää. Jälkisäätö ei siksi ole tarpeen. Sarjan E.. yksilevyiset jousipainejarrut vastaavat rakenteeltaan ja toiminnaltaan periaatteessa tässä kuvattua kaksilevyjarrua. Niistä puuttuu välilevy ja toinen jarrulevy. 3233 Kuva 1: Sarjan Z.. kaksilevy-jousipainejarru 3.3 Muut versiot Kuvassa 1 esitettyyn versioon perustuen kaikkiin jarruihin voidaan lisäksi saada seuraavat lisävarusteet: Liitäntäkotelo Sisältää joko tasasuuntaajan tai liittimen sen mukaan, tapahtuuko virransyöttö vaihtojännitteellä tai suoraan tasajännitteellä. Käsintuuletus, lukittava/ei lukittava Tämän avulla jarru voidaan vapauttaa mekaanisesti esim. sähkökatkon aikana (Katso jousipainejarrujen käsintuuletuksen ohje tasavirta-tuuletusmagneetilla tyyppi E../Z..008B, Z..015B, E../Z..075B,Z100B). 4 Verkkoliitäntä 4.1 Yleistä Periaatteessa tasavirtamagneetin jännitteensyöttö voidaan hoitaa kahdella eri tavalla: 1. Ulkoisesti valmiista tasavirtaverkosta tai kytkentäkaapissa olevan tasasuuntaajan avulla. 2. Moottorin tai jarrun liitäntäkoteloon asennetun tasasuuntaajan avulla. Silloin tasasuuntaajan virransyöttö voi tapahtua joko suoraan moottorin liitinalustasta tai verkosta. Seuraavissa tapauksissa tasasuuntaajaa ei saa kytkeä moottorin liitinalustaan: 3334 Navanvaihdolla varustetut moottorit ja suuren jännitealueen moottorit Käyttö taajuusmuuttajalla Muut versiot, joissa moottorin jännite ei ole vakio, esim. pehmeäkäynnistyslaitteet, käynnistinmuuntajat Tuuletus Kun magneettikäämiin johdetaan nimellisjännite, käämivirta ja siten magneettikenttä rakentuu eksponentiaalifunktion mukaisesti. Vasta kun virta on saavuttanut tietyn arvon (I Tuul ), jousivoima ylitetään ja jarru alkaa tuulettua. Kuva 2: Käämijännitteen, käämivirran ja moottorien kierrosluvun periaatteellinen kulku käämin normaalilla jännitteenkytkennällä (N) ja herätyksenkiihdytyksellä (Ü). t Ü : Herätyksenkiihdytysaika; t AN, t AÜ : Reagointiajat normaalilla jännitteenkytkennällä ja herätyksenkiihdytyksellä 3435 Reagointiajan t A aikana voi esiintyä kaksi eri tapausta edellyttäen, että moottorin ja jarrun jännitteensyöttö tapahtuu samanaikaisesti: Moottori lukkiutuu - ehtona on: M A < M L + M Br Käynnistysvirta kulkee moottorin kautta, mikä aiheuttaa sille ylimääräistä lämpökuormitusta. Tämä tapaus on esitetty kuvassa 2. Jarru nykäisee päälle - ehtona on: M A > M L + M Br Jarru kuormittuu myös termisesti käynnistettäessä ja kuluu nopeammin. M A : Moottorin käynnistysmomentti, M L : Kuormamomentti, M Br : Jarrumomentti Molemmissa tapauksissa seurauksena on moottorin ja jarrun ylimääräinen kuormitus. Kun käytetään suurempaa jarrukokoa, reagointiaika tulee vahvemmin esiin. Reagointiajan lyhennystä suositellaan siten erityisesti suurten ja keskisuurten jarrujen sekä suuren kytkentätaajuuden yhteydessä. Tämä voidaan toteuttaa suhteellisen yksinkertaisesti sähköratkaisulla, joka noudattaa herätyksenkiihdytyksen periaatetta. Siinä käämiä käytetään kytkettäessä lyhyesti kaksinkertaisella nimellisjännitteellä. Koska se aiheuttaa virran jyrkemmän nousun, reagointiaika suunnilleen puolittuu käämin normaaliin jännitteenkytkentään verrattuna. Tämä herätyksenkiihdytystoiminto kuuluu vakiona MSG-tyypin erikoistasasuuntaajaan (ks. jarruliitännän ohje). Ilmaraon suurentuessa myös tuuletusvirta ja siten reagointiaika kasvavat. Kun tuuletusvirta ylittää käämin nimellisvirran, jarru ei tuuletu käämin normaalin jännitteenkytkennän yhteydessä ja jarrulevyjen kulumisraja on saavutettu Jarrut Käämin jännitteensyötön katkaisun jälkeen jarrumomentti ei ole heti toiminnassa. Magneettinen energia täytyy ensin poistaa niin pitkälle, että jousivoima pystyy ylittämään magneettivoiman. Tämä tapahtuu pitovirran vahvuudessa I Halte, joka on huomattavasti tuuletusvirtaa pienempi. Kytkentäteknisestä varustuksesta riippuen tuloksena on erilaiset reagointiajat Vakiotasasuuntaajan (SG) vaihtovirtasyötön katkaisu a) Tasasuuntaajan syöttö moottorin liitinalustasta (kuva 3, käyrä 1)Reagointiaika t A1 : Hyvin pitkä Syy: Moottorijännitteen katkaisun jälkeen moottorin jäännösmagnetismi saa aikaan hitaasti vaimentuvan jännitteen, joka huolehtii yhä tasasuuntaajan ja siten jarrun syötöstä. Lisäksi jarrukäämin magneettinen energia poistuu suhteellisen hitaasti tasasuuntaajan vapaakäyntipiirin kautta. 3536 b) Tasasuuntaajan erillinen syöttö (kuva 3, käyrä 2)Reagointiaika t A2 : Pitkä Syy: Tasasuuntaajan jännitteen katkaisun jälkeen jarrukäämin magneettinen energia poistuu suhteellisen hitaasti tasasuuntaajan vapaakäyntipiirin kautta. Katkaisun tapahtuessa vaihtovirran puolella magneettikäämissä ei esiinny mainittavia katkaisujännitteitä Magneettikäämin tasavirtapiirin katkaisu (kuva 3, käyrä 3) a) Mekaanisella kytkimellä- syötön tapahtuessa erillisesti tasavirtaohjausverkosta tai- vakiotasasuuntaajan (SG) tasavirtakytkinkosketuksilla (A2, A3) Reagointiaika t A3 : Hyvin lyhyt Syy: Jarrukäämin magneettinen energia poistuu hyvin nopeasti kytkimeen syntyvän valokaaren kautta. b) ElektronisestiKäyttämällä erityistasasuuntaajaa, tyyppi ESG tai MSG Reagointiaika t A3 : Lyhyt Syy: Jarrukäämin magneettinen energia poistuu nopeasti tasasuuntaajaan asennetulla varistorilla. Kuva 3: Käämivirran ja moottorin kierrosluvun periaatteellinen kulku katkaisun tapahtuessa vaihto- (1, 2) ja tasavirran (3) puolella 3637 Katkaisun tapahtuessa tasavirran puolella magneettikäämi saa aikaan jännitehuippuja u q joiden korkeus riippuu seuraavasta käämin itseinduktanssin L ja katkaisunopeuden di/dt suhteesta: u q = L di dt Käämivarustuksesta riippuen induktanssi L kasvaa käämin nimellisjännitteen noustessa. Korkeammilla käämijännitteillä katkaisujännitehuiput voivat siten nousta vaarallisen korkeiksi. Siksi kaikissa yli 24 voltin jännitteille tarkoitetuissa jarruissa kytkentä tapahtuu varistorilla. Varistori suojaa vain magneettikäämiä, mutta ei ympäröiviä elektronisia rakenneosia tai laitteita EMC-häiriöiltä. Pyynnöstä myös 24 voltin tai sitä pienemmille jännitteille tarkoitetut jarrut voidaan varustaa varistorilla. Jos tasavirran puoleinen katkaisu tapahtuu mekaanisella kytkimellä, kytkimen kosketuksissa syntyvä valokaari aiheuttaa voimakkaita palovaurioita. Siksi tässä saa käyttää vain erityisiä tasavirtareleitä tai sovitettuja vaihtovirtareleitä, joissa on normin EN käyttöluokan AC3 mukaiset kosketukset. 5 Rakenne 6 Ilmarako Jousipainejarrut on yleensä asennettu moottoriin käyttövalmiina. Jos asennus tapahtuu jälkikäteen, täytyy jarrukannatin (nro 7 kuvassa 1) lämmittää noin 80 C:seen ja työntää roottorin pidennettyyn akselipäähän. Sen jälkeen jarru voidaan työntää tuuletuskannen keskitykseen tai moottorin B-laakerikilpeen kevyillä lyönneillä ja kiinnittää paikalleen. Kiinnitysruuveissa täytyy käyttää sopivia aluslevyjä, jotta ne eivät pääse löystymään. Sähköliitännän jälkeen jarru on käyttövalmis. Käytöstä aiheutuva jarrulevyjen kuluminen johtaa ilmaraon suurentumiseen, ei kuitenkaan jarrumomentin merkittävään pienenemiseen. Ilmaraon kasvaessa reagointiaika on hieman suurempi tuuletettaessa. Jotta jarrujen moitteeton toiminta voidaan varmistaa, kappaleessa 9. annettuja ilmaraon ylärajoja ja jarrulevyn paksuuden alarajoja täytyy ehdottomasti noudattaa. Jarrulevyt on vaihdettava viimeistään silloin, kun ne ovat raja-arvossa (ks. kappale 8.2). 37 Näytä lisää
Intelligent Drivesystems, Worldwide Services FI B1091 Huolto- ja käyttöohje Kolmivaihemoottorit, normaali malli Räjähdyssuojatut moottorit, suojausrakenne e Pölyräjähdyssuojatut moottorit (vyöhykkeet 21 Lisätiedot Electric Motors Instructions for use and maintenance
Electric Motors Instructions for use and maintenance SISÄLLYSLUETTELO Sivu Johdanto...................... 4 Huomautus koskien sähkömagneettista yhteensopivuutta............... 4 1. Yleiset turvallisuusohjeet........ Lisätiedot Käyttöohje. Kolmivaihemoottorit DR.71-225, 315. Julkaisuajankohta 08/2008 16639332 / FI
Käyttötekniikka \ Käyttöautomaatio \ Kokonaistoimitukset \ Palvelut Kolmivaihemoottorit DR.71-225, 315 Julkaisuajankohta 08/2008 16639332 / FI Käyttöohje SEW-EURODRIVE Driving the world Sisällysluettelo Lisätiedot Räjähdysvaarallisten tilojen pienjännitemoottorit Asennus-, käyttö-, kunnossapito- ja turvallisuusohje
Räjähdysvaarallisten tilojen pienjännitemoottorit Asennus-, käyttö-, kunnossapito- ja turvallisuusohje Muita kieliversioita katso Web-sivu www.abb.com/motors≥nerators > Motors > Document library Räjähdysvaarallisten Lisätiedot Induktiomoottoreiden ja generaattoreiden käyttöohje
Induktiomoottoreiden ja generaattoreiden käyttöohje Turvallisuusohjeet AMA, AMB, AMG, AMH, AMI, AMK, AMZ, HXR, M3BM, NMI, NXR 1. Yleisiä tietoja Kaikkia turvallisuusohjeita, jotka koskevat erityisesti Lisätiedot Käyttöohje Kolmivaihemoottorit DR.71-225, 315
Käyttötekniikka \ Käyttöautomaatio \ Kokonaistoimitukset \ Palvelut Käyttöohje Kolmivaihemoottorit DR.71-225, 315 Julkaisuajankohta 12/2009 16880935 / FI SEW-EURODRIVE Driving the world Sisällysluettelo Lisätiedot Asennus-, käyttö- ja huolto-ohje. Kolmivaiheasynkronimoottorit joissa on pienjännitteen oikosulku
Asennus-, käyttö- ja huolto-ohje Kolmivaiheasynkronimoottorit joissa on pienjännitteen oikosulku Kolmivaiheasynkronimoottorit joissa on pienjännitteen liukurengasroottori käännöstä KP./KPE./K1../K2../KU../KV../K4../K8.. Lisätiedot HUOMIO! Lue tämä käyttöohje ennen laitteen asentamista ja käyttöönottoa, ja säilytä ohje tulevaa käyttöä varten! Vesi: ota yhteyttä Voithiin
Voith Turbo Asennus- ja käyttöohje (Käännös alkuperäisestä asennus- ja käyttöohjeesta) 3626-011200 fi TRI TR sisältää direktiivin 94/9/EY mukaisen kokoonpanon HUOMIO! Lue tämä käyttöohje ennen laitteen Lisätiedot H.SV, H.VV, H.HV, H.KV, H.DV, H.FV B.SV, B.VV, B.HV, B.KV, B.DV, B.FV
Hammaspyörävaihde H.SV, H.VV, H.HV, H.KV, H.DV, H.FV B.SV, B.VV, B.HV, B.KV, B.DV, B.FV koot 1-22 Asennusohje ja käyttöohje FLENDER gear units Hammaspyörävaihde H.SV, H.VV, H.HV, H.KV, H.DV, H.FV B.SV, Lisätiedot Swegon SILVER. Asennus-, käyttö- ja huoltokäsikirja 20110322
Swegon SILVER MTM Asennus-, käyttö- ja huoltokäsikirja 20110322 Sisällys 1. Yleistä 3 1.1 Määräystenmukainen käyttö 3 1.2 Vaarat 3 2. Turvallisuus 4 2.1 Turvallisuusmääräykset 4 2.2 Turvallisuusohjeet Lisätiedot Ketjunostimet_ Käännös alkuperäisestä käyttöja asennusoppaasta
ST Ketjunostimet_ Käännös alkuperäisestä käyttöja asennusoppaasta Yleiskatsaus ja tärkeitä ohjeita Olette hankkineet käyttöönne STAHL CraneSystems GmbH:n tuotteen. Tämä tuote on rakennettu voimassa olevien Lisätiedot FI B 1050. Teollisuusvaihteet. Käyttö- ja asennusohje
FI B 1050 Teollisuusvaihteet Käyttö- ja asennusohje Pos : 4 /Anl eitung en/getriebe/0. Prol og/0.1 Sic her hei ts- und Anwendungs hinweis e für Getri ebe @ 3\mod_1375086447713_1242.docx @ 84074 @ @ 1 Pos Lisätiedot Asennus- ja käyttöohje (Käännös alkuperäisestä asennus- ja käyttöohjeesta)
Voith Turbo Asennus- ja käyttöohje (Käännös alkuperäisestä asennus- ja käyttöohjeesta) 3626-011700 fi T (GPK) (täysmetallinen pakettikytkin) sisältää direktiivin 94/9/EY mukaisen kokoonpanon HUOMIO! Lue Lisätiedot Käyttö- ja huolto-ohje. HADEF Sähköketjutalja malli 62/05
5.52.420.21.15.0 Painos 16.06.2009 Käyttö- ja huolto-ohje _ HADEF Sähköketjutalja malli 62/05 Tämän asiakirjan edelleen luovuttaminen ja monistaminen sekä sen sisällön hyväksikäyttö ja tiedoksi antaminen Lisätiedot Flowserve Pump Division
Flowserve Pump Division Asennus-, käyttö- ja huolto-opas FLOWSERVE -pumput Mallit CPX, CPXN RUNKOASENTEINEN KEMIANPROSESSIPUMPPU Käyttöohje C937KH022-04/03 Käyttöohjeen osanumero ja julkaistamispäivä Maailmanlaajuinen, Lisätiedot Sähkötoimilaitteet SA 07.1 SA 16.1/SAR 07.1 SAR 16.1 AUMA NORM (ilman ohjausta)
Sähkötoimilaitteet SA 07.1 SA 16.1/SAR 07.1 SAR 16.1 AUMA NORM (ilman ohjausta) Käyttöohje Asennus, käyttö, käyttöönotto Sisällysluettelo SA 07.1 SA 16.1/SAR 07.1 SAR 16.1 Lue ensin ohje! Noudata turvallisuusmääräyksiä. Lisätiedot Asennus- ja käyttöohje (Käännetty alkuperäinen) Tärymoottorit
Asennus- ja käyttöohje (Käännetty alkuperäinen) Tärymoottorit Tilanne 06.15 Seuraavien mukaisesti: DIN-EN-ISO 12100-1/2 DIN-EN 60204-1 1 Copyright by Tämä käyttöohje on tekijänoikeudellisesti suojattu. Lisätiedot Sähkötoimilaitteet SA 07.2 SA 16.2/SAR 07.2 SAR 16.2 AUMA NORM (ilman ohjausyksikköä)
Sähkötoimilaitteet SA 07.2 SA 16.2/SAR 07.2 SAR 16.2 AUMA NORM (ilman ohjausyksikköä) Käyttöohje Asennus, käyttö, käyttöönotto Sisällysluettelo SA 07.2 SA 16.2/SAR 07.2 SAR 16.2 Lue ensin ohje! Noudata Lisätiedot Vipuvaihteet GF 50.3 GF 250.3
Vipuvaihteet GF 50.3 GF 250.3 Käyttöohje Asennus, käyttö, käyttöönotto Sisällysluettelo GF 50.3 GF 250.3 Lue ensin ohje! Noudata turvallisuusmääräyksiä. Tämä ohje on tuotteen osa. Säilytä ohje tuotteen Lisätiedot Asennus- ja käyttöohje
Käyttötekniikka \ Käyttöautomaatio \ Kokonaistoimitukset \ Palvelut Asennus- ja käyttöohje Vaihteet, tyyppisarjat R..7, F..7, K..7, S..7, SPIROPLAN W Julkaisuajankohta 03/2012 19336942 / FI SEW-EURODRIVE Lisätiedot Käyttöohje. Räjähdyssuojatut, kategorian 3D mukaiset MOVIMOT -käyttölaitteet. Julkaisuajankohta 12/2005 GC310000 11407131 / FI
Vaihdemoottorit \ Teollisuusvaihteet \ Käyttötekniikan elektroniikka \ Käyttötekniikan automaatio \ Palvelut Räjähdyssuojatut, kategorian 3D mukaiset MOVIMOT -käyttölaitteet GC310000 Julkaisuajankohta Lisätiedot GEARex Asennus- ja käyttöohje. GEARex
403 FI 1/33 Kokoteräksiset hammaskytkimet, rakenteet FA, FB, FAB, DA, DB ja DAB sekä niiden yhdistelmät Valmis- ja esiporattuihin sekä poraamattomiin kytkimiin; täyttää direktiivin 94/9/EY (ATEX 95) vaatimukset Lisätiedot Wilo-CronoLine-IL-E Wilo-CronoTwin-DL-E Wilo-CronoBloc-BL-E
Pioneering for You Wilo-CronoLine-IL-E Wilo-CronoTwin-DL-E Wilo-CronoBloc-BL-E sv fi Monterings- och skötselanvisning Asennus- ja käyttöohje pl ru Instrukcja montażu i obsługi Инструкция по монтажу и эксплуатации Lisätiedot Wilo-Stratos GIGA. Pioneering for You. sv fi pl ru
Pioneering for You Wilo-Stratos GIGA sv fi pl ru Monterings- och skötselanvisning Asennus- ja käyttöohje Instrukcja montażu i obsługi Инструкция по монтажу и эксплуатации 2 136 512-Ed.02 / 2013-11-Wilo Lisätiedot 2 2011-10-01. Herforder Elektromotoren-Werke GmbH & Co. KG Goebenstr. 106 D-32051 Herford. Puh.:+49 (0) 5221 5904-0 Fax: +49 (0) 5221 5904-34
Sisällysluettelo 2011-10-12 Käyttöohje Sähkömoottori ATEX Dok-ID: 7439 Lue käyttöohje aina ennen töiden aloittamista! Herforder Elektromotoren-Werke GmbH & Co. KG Goebenstr. 106 D-32051 Herford Puh.:+49 Lisätiedot Käyttöopas. Pyörivät keskipakopumput RV3, RV5, RV8 ja RV12 A 65X-YY-ZZZ. Tyyppi Malli Moottorin kuvaus X YY ZZZ
Käyttöopas A652 01 892 Julkaisu T Pyörivät keskipakopumput RV3, RV5, RV8 ja RV12 A 65X-YY-ZZZ Tyyppi Malli Moottorin kuvaus X YY ZZZ 2 = RV3 01 99 903 = 220-240 V, 50/60 Hz, yksivaiheinen 3 = RV5 904 = Lisätiedot Painos. Planeettavaihteet Vaihdetyypit P..RF.., P..KF.. 12/2002. Käyttöohje 1055 3037 / FI
Planeettavaihteet Vaihdetyypit P..RF.., P..KF.. Painos 12/2002 Käyttöohje 1055 3037 / FI SEW-EURODRIVE Sisällysluettelo 1 Tärkeää tietää... 4 2 Turvallisuusohjeita... 5 2.1 Pitkäaikainen varastointi... Lisätiedot Ohjekirja FI Teollisuus- / Prosessipuhaltimet (käännös) Operating Instructions EN Industrial Process Fans (Translation of the Original)
Ohjekirja FI Teollisuus- / Prosessipuhaltimet (käännös) Operating Instructions EN Industrial Process Fans (Translation of the Original) BA-IPF 14.5 11/2011 DE-2/23 Sisällysluettelo 1. Tärkeitä tietoja Lisätiedot Wilo-CronoLine IL 250...
Wilo-CronoLine IL 250... sv Monterings- och skötselanvisning fi Asennus- ja käyttöohje pl Instrukcja montażu i obsługi ru Инструкция по монтажу и эксплуатации GB Installation and operating instructions Lisätiedot Sähkötoimilaitteet. Venttiilien automatisointiin ydinvoimalaitoksissa suojarakennuksen sisällä SAI 6 SAI 100 SARI 6 SARI 100.
Sähkötoimilaitteet Venttiilien automatisointiin ydinvoimalaitoksissa suojarakennuksen sisällä SAI 6 SAI 100 SARI 6 SARI 100 Certificate Registration No. 12 100/104 4269 Käyttöohje Sähkötoimilaitteet SAI Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute