Asiantuntija: Montako senttiä on eläkeläisnaisen euro? - 01:2016 - Työeläke | Arbetspension
Montako senttiä on ­eläkeläisnaisen euro?
Yhtä totuutta ei ole. Vastaus riippuu siitä, miten toimeentuloa mitataan ja siitä, otetaanko naisten ja miesten sisäiset tuloerot huomioon.
Sukupuolten välinen tasa-arvo on keskeinen arvo suomalaisessa yhteiskunnassa; tasa-arvolain mukaan miehillä ja naisilla on oltava yhtäläiset edellytykset kaikilla elämänalueilla.
Tässä artikkelissa analysoimme eläkkeellä olevien naisten ja miesten taloudellista toimeentuloa ja niiden eroja – onhan eläkeaika koko elinkaaresta jo noin neljännes.
Eläkeaikainen toimeentulo riippuu monesta tekijästä. Työuran aikaisen ansiotason lisäksi eläkkeen suuruuteen vaikuttavat työuran pituus ja eheys. Vähimmäiseläkkeitä ovat kansan- ja takuueläke ja lesket voivat saada leskeneläkettä.
Eläkkeen ohella muut tulot, kuten omaisuustulot sekä verotus, vaikuttavat siihen, kuinka suureksi eläkeläisen henkilökohtaiset tulot lopulta muodostuvat. Toimeentuloon liittyy olennaisesti myös perhe, sillä perheenjäsenet voivat jakaa tulonsa ja yhdessä asuminen on halvempaa kuin yksin asuminen.
Naiset ja miehet eroavat toisistaan muun muassa työmarkkinahistorian ja eliniän pituuden suhteen. Naisten keskimääräinen ansiotaso on miehiä alhaisempi ja työurat lyhyempiä. Naiset elävät myös miehiä pidempään, mistä johtuen yksin asuvia eläkeläisnaisia on miehiä enemmän.
Miten nämä erot näkyvät eläkeajan toimeentulossa? Mikä merkitys on tulokäsitteellä tai sillä, että osa eläkeläisistä asuu yksin? Näitä kysymyksiä havainnollistaa taulukko 1.
Taulukossa vanhuuseläkeikäisten naisten ja miesten keskimääräiset tulotasot vuonna 2013 on esitetty viiden toisiaan täydentävän tulokäsitteen avulla. Sukupuolen lisäksi eläkeläiset on jaettu yksin asuviin ja perheellisiin.
Eläkeläisnaisten tulojen tarkastelussa selviää, että oman työeläkkeen perusteella yksin asuvien naisten tulot ovat 12 300 euroa vuodessa, noin 1 100 euroa pienemmät kuin perheellisillä. Omaeläkkeen eli kansan- ja takuueläkkeen huomion ottamisen jälkeen ero säilyy.
Kokonaiseläkkeenä mitattuna, leskeneläke huomioiden, yksin asuvien tulot ovat 2 000 euroa vuodessa korkeammat. Nettotulon eli verojen jälkeisten kokonaistulojen perusteella ero yksin asuvien ja perheellisten välillä kaventuu.
Kun toimeentuloa mitataan perheen kokonaistulot huomioivan ekvivalenttitulon avulla, yksin asuvien tulotaso on jopa 9 100 euroa vuodessa matalampi kuin perheellisten. Yksin asuvien eläkeläisnaisten asema voi siis tulokäsitteestä riippuen olla lähes yhtä hyvä, parempi tai huonompi kuin perheellisten.
Myös eläkeläismiesten kohdalla tulokäsitteellä on merkitystä, mutta toisin kuin naisilla yksin asuvien miesten tulot ovat kaikilla tulomitoilla perheellisiä miehiä pienemmät.
Suhteellisesti merkittävin ero on omassa työeläkkeessä. Työuran aikaiset ansiot ovat yksin asuvilla miehillä olleet siten selvästi pienemmät kuin perheellisillä. Tuloero säilyy myös oma- ja kokonaiseläkkeenä mitattuna, sillä miehistä melko harva saa kansan- tai leskeneläkettä.
Kun toimeentuloa kuvataan ekvivalentin tulon avulla, ero yksin asuvien ja perheellisten miesten välillä on lähes 6 000 euroa vuodessa.
Tulosuhteen vaihtelu on huomattava, sillä tulokäsitteestä ja perherakenteesta riippuen naisten tulot ovat 60–100 prosenttia miesten tuloista. Asiaa havainnollistaa kuvio 1, jossa eläkeläisnaisten ja -miesten keskimääräiset
tulot on suhteutettu toisiinsa.
Alin tulosuhde on perheellisillä, kun vertailu tehdään oman työeläkkeen perusteella ja korkein myös perheellisillä, kun tulokäsitteenä on ekvivalenttitulo.
Kuinka monta senttiä on eläkeläisnaisen euro? Yhtä totuutta ei ole. Vastaus riippuu siitä, tarkastellaanko sukupuolten välisiä toimeentuloeroja ansiosidonnaisen eläketurvan, kokonaisseläketurvan, henkilön itsemääräämisoikeuden kannalta tärkeän nettotulon vai koko perheen tulot huomioon ottavasta näkökulmasta.
Toisaalta kyse on siitä, missä määrin sukupuolten sisäiset tuloerot otetaan huomioon. Perherakennetta koskevat tarkastelu osoittaa myös niiden tärkeyden.
Artikkeli perustuu lähiaikoina julkaistavaan Eläketurvakeskuksen ja Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen yhteistyönä tekemään tutkimukseen Eläkeläisnaisten ja -miesten toimeentuloerot vuosina 1995–2013.
JUHA RANTALA, Ekonomisti, Eläketurvakeskus
MARJA RIIHELÄ, Erikoistutkija, Valtion taloudellinen tutkimuskeskus
Tulokäsitteet
● Omaeläke = oma työeläke + oma
kansaneläke ja takuueläke.
● Kokonaiseläke = omaeläke + perhe- eläke.
● Nettotulo = henkilön tulot yhteensä maksetut verot ja veronluonteiset
maksut vähennettynä.
● Ekvivalenttitulo = tulokäsite, jolla pyritään saamaan erityyppisten kotitalouksien tulot vertailukelpoisiksi ottaen huomioon yhteiskulutuksesta saadut hyödyt. Tulot jaetaan tasan perheenjäsenten kesken. Yksin asuttaessa nettotulo on sama kuin ekvivalenttitulo.