Energianet.fi :: S�hk�n kilpailutus ilmaiseksi helposti ja varmasti
P��sivu |
Tarjouspyynt� |
S�hk�huolto |
L�mp�huolto |
Energian s��st� |
S�hk�n hinnat maaliskuussa 2014S�hk�n hinnat joulukuussa 2013Tarjouspyynt�jen l�hetys toimii j�lleenS�hk�n hinnat elokuussa 2013Energiank�ytt�j�n k�sikirja 2013	Kilpailuta s�hk�si ilmaiseksi vaivattomasti ja varmasti!
Tutustu s�hk�huoltoon ja s�hk�n hintakehitykseen
Keskustele foorumilla muiden s�hk�huollosta kiinnostuneiden kanssa ja kysy energiaan ja s�hk��n liittyvi� kysymyksi� asiantuntijatiimilt�mme
Kilpailuta s�hk�energian myyj�t aidosti l�hett�m�ll� Tarjouspyynt� Energianet.fi:n omalla toimivalla lomakkeella automaattisesti haluamillesi s�hk�energian toimittajille
Tarkista onko s�hk�nkulutuksesi normaalia luomalla Energiatodistus
Uutta! Osta Energiank�ytt�j�n k�sikirjan uusin painos 2009
>> t�st� suoraan tarjouspyynt�lomakkeeseen <<
S�hk�n hinnat maaliskuussa 2014 - 18.03.2014S�hk�termiinien hinnat vuosille 2015 ja 2016 ovat vastaavasti 29,9 (32,8) ja 29,8 (32,8) �/MWh. Kun niihin lis�t��n marginaali 4 �/MWh ja aluehintalis� 5,7 (5,8) ja 5,8 (5,4) �/MWh, niin p��dyt��n tukkuhintoihin 39,6 (43,2) ja 39,6 (42,2) �/MWh ilman arvonlis�veroa ja v�hitt�ishintoihin 4,9 (5,4) ja 4,9 (4,2) c/kWh arvonlis�veron kanssa.
S�hk�� pit�isi t�m�n analyysin mukaan saada kahdeksi vuodeksi hintaan 4,9 c/kWh, jos markkinat toimisivat niinkuin ne on suunniteltu toimivan. Koska markkinoilla ei ole kunnollista kilpailua, s�hk�� myyd��n 10 % kallimmalla hinnalla, joka on noin 5,4 c/kWh.
T�m� talvi oli s�hk�n riitt�vyyden suhteen helppo. Ei ollut kovia pakkasia ja tehohuippu j�i arvoon 14.200 MW. S�hk�tehoa oli k�ytet�viss� noin 12.000 MW, joten Suomi oli huipun aikana pahasti tuonnin varassa.
Koska Inkoon 1000 MW voimala on nyt poistettu k�yt�st�, talvi 2014/15 tulee olemaan entist� vaikeampi. Toisaalta EU:ssa on valmisteilla uusi direktiivi kapasiteettimarkkinoista, joka pakottaa Suomenkin voimayhti�t huolehtimaan kapasiteetin riitt�vyydest�. N�inh�n tehtiin ennen markkinoiden vapautumista viel� vuonna 1995.S�hk�n hinnat joulukuussa 2013 - 16.12.2013S�hk�termiinien hinnat vuosille 2014 ja 2015 ovat vastaavasti 32,8 (35,1) ja 32,8 (33,5) �/MWh. Kun niihin lis�t��n marginaali 4 �/MWh ja aluehintalis� 6,4 (5,8) ja 5,4 (5,5) �/MWh, niin p��dyt��n tukkuhintoihin 43,2 (44,1) ja 42,2 (43,0) �/MWh ilman arvonlis�veroa ja hintoihin 5,4 (5,5) ja 4,2 (5,3) c/kWh arvonlis�veron kanssa. S�hk�� pit�isi t�m�n analyysin mukaan saada kahdeksi vuodeksi hintaan 5 c/kWh, jos markkinat toimisivat niinkuin ne on suunniteltu toimivan. Koska markkinoilla ei ole kunnollista kilpailua, s�hk�� myyd��n hintaan 5,5 c/kWh.
Toisaalta s�hk�n aluehintaero tarkoittaa sit�, ett� Suomen hinnat ovat noin 0,6 c/kWh kalliimmat kuin pohjoismaiset hinnat. Suomen tuodaan jatkossa s�hk�� ymp�ri vuoden. N�in s�hk�st� maksetaan noin 1 c/kWh ylihintaa, Norjaan verrattuna. T�m� talvi tulee olemaan s�hk�tehon riitt�vyyden kannalta hyvin kriittinen, koska uutta s�hk�tehoa ei ole valmistunut ja Fortum on p��tt�nyt sulkea Inkoo hiilivoimalan helmikuussa 2014.
Inkoon purkamisen j�lkeen talvi 2014/15 tulee olemaan entist� vaikeampi. Jo viel� tehtaat alkavat silloin toimia suuremmalla k�ytt�asteella, niin on odottevaissa, ett� vakava tehopula iskee huippupakkasella.Tarjouspyynt�jen l�hetys toimii j�lleen - 01.11.2013Energianetin tarjouspyynn�t eiv�t l�hteneet myyjille. Vika oli Nebula Oy:n palvelimella ja se on nyt korjattu.
Jos olet l�hett�nyt tarjouspyynn�n viime viikolla, niin se ei ole mennyt eteenp�in. Voit tehd� sen nyt uudestaan. Valitamme tapahtunutta. EnergianetS�hk�n hinnat elokuussa 2013 - 14.08.2013S�hk�n p�rssihinnat laskevat edelleen, koska lama jatkuu ja vesivarastot ovat viel� yli keskiarvon. Pienkuluttajan s�hk�n hinta on nyt 5,7 c/kWh kahden vuoden sopimuksissa.
S�hk�termiinien hinnat vuosille 2014 ja 2015 ovat vastaavasti 35,1 ja 33,5 �/MWh. Kun niihin lis�t��n marginaali 4 �MWh ja aluehintalis�t 5,8 ja 5,5 �/MWh, niin p��dyt��n tukkuhintoihin 44,1 ja 43,0 �/MWh ilman arvonlis�veroa ja hintoihin 5,5 ja 5,3 c/kWh arvonlis�veron kanssa.
S�hk�n aluehintaero tarkoittaa sit�, ett� Suomen hinnat ovat noin 0,5 c/kWh kalliimmat kuin pohjoismaiset hinnat. Suomen tuodaan jatkossa s�hk�� ymp�ri vuoden. Ensi talvi tulee olemaan s�hk�tehon riitt�vyyden kannalta hyvin kriittinen, koska uutta s�hk�tehoa ei ole valmistunut ja Fortum on p��tt�nyt sulkea Inkoo hiilivoimalan.Energiank�ytt�j�n k�sikirja 2013 - 05.05.2013Ekoenergo Oy on julkaissut kirjan "Energiank�ytt�j�n k�sikirja 2013", joka on toinen painos vuonna 2009 julkaissusta kirjasta "Energiank�ytt�j�n k�sikirja". Kirjaan on lis�tty laskelmia uusista energiam��r�yksist� ja siihen on lis�tty ennuste maailman energiatulevaisuudesta ja siihen liittyv�st� ilmastonmuutoksesta.
Kirja on saatavissa e-kirjana t��lt�. Siihen liittyvi� tietoja ja laskentataulukoita on luettavissa Ekoenergo Oy:n kotisivuilta. Siell� on muun muassa selvitetty, mika on t�ll� hetkell� edullisin tapa l�mmitt�� omakotitalo, miten seuraat s�hk�nkulutusta ja auton k�ytt�menoja sek� energiakustannuksia ja perheesi aiheuttamia CO2-p��st�j�. S�hk�n hinnat laskussa - 12.04.2013S�hk�n hinnat laskevat, koska s�hk�n kulutuksen kasvu on pys�htynyt ja vesivarastot ovat taas nousemassa runsaan lumim��r�n ansiosta yli keskiarvon. Pienkuluttajan s�hk�n hinta on nyt 5,9 c/kWh kahden vuoden sopimuksissa.
S�hk�termiinien hinnat vuosille 2014 ja 2015 ovat vastaavasti 36,5 ja 35,3 �/MWh. Kun niihin lis�t��n marginaali 4 �MWh ja aluehintalis�t 3,1 ja 3,5 �/MWh, niin p��dyt��n tukkuhintoihin 43,6 ja 41,8 �/MWh ilman arvonlis�veroa ja hintoihin 5,4 ja 5,2 c/kWh arvonlis�veron kanssa.
S�hk�energianhinta on laskenut kahdessa vuodessa noin 15 %. Vuoden 2011 kev��ll� s�hk�n kuluttajahinta oli noin 6,8 c/kWh. Valitettavasti siirtohinnat ovat nousseet samana aikana huomattavastiS�hk�vuosi 2012 puntarissa - 23.01.2013Energiateollisuus ry tiedotti t�n��n, ett� s�hk�� kului viime vuonna Suomessa 85,2 TWh. Kasvu vuoteen 2011 verrattuna oli noin 1 TWh, joka aiheutui l�hinn� joulukuun pakkasista. Teollisuuden kulutus laski 1 TWh l�hinn� puunjalostusteollisuuden alasajon takia.
S�hk�� tuotettiin 67,8 TWh, joka oli melkein 3 TWh v�hemm�n kuin vuonna 2011. S�hk�n tuonti oli edullista ja tuonti kasvoi enn�ytysuureksi ja oli 17,5 TWh. Kasvua tapahtui p��asiassa Ruotsin tuonnista, koska vesivoimaa oli runsaiden sateiden takia paljon k�ytett�viss�. Tuotanto pieneni my�s yhteistuotantolaitoksissa, joissa k�ytettiin maakaasua, koska maakaasun hinta kohosi huomattavasti. Esimerkiksi uusin Espoon Suomenojan kombivoimala k�vi vain muutamia p�ivi� koko vuoden aikana.Tuotannon pienenemisen takia s�hk�n hankinnan ominaisp��st� oli en�� 130 gCO2/kWh.
L�mmityspuolella suurin muutos tapahtui l�mp�pumppujen noustua jo kattamaan 10,2 % l�mmityksen tarpeesta. �ljyn osuus oli en�� 10,0 %. Kaukol�mm�n markkinaosuus oli 46,8 % ja s�hk�n 18,2 %. Monia taloja muutettiin �ljyst� l�mp�pumppul�mmitykseen. L�mp�pumput ja s�hk�l�mmitys kattoivat yhdess� 28,4 % osuuden l�mmitystarpeesta. S�hk�n hinta tammikuussa 2013 - 14.01.2013S�hk�n v�hitt�ishinta kahden vuoden kiinte�hintaisissa sopimuksissa kerros- ja rivitaloasukkaalle oli tammikuussa 6,0 c/kWh ja s�hk�l�mmitysasiakkaalle 6,0c/kWh. S�hk�n v�hitt�ishinnat toistaiseksi voimassa olevissa sopimuksissa tammikuussa ovat kerros- ja rivitaloasiakkaalle 6,0 c/kWh ja s�hk�l�mmitysasiakkaalle 6,0 c/kWh.
S�hk�n p�rssihinnat ilman arvonlis�veroa vuosille 2014 ja 2015 ovat nyt Helsingiss� 37,9 ja 36,8 eur/MWh. Kun siihen lis�t��n aluehintaerot 5,0 ja 4,7 eur/MWh, niin p��dyt��n tukkuhintaan 42,9 ja 41,5 eur/MWh. Arvonlisveronllinen hinnat ovat 5,3 ja 5,1 c/kWh. S�hk�n myyj�n marginaali s�hk�l�mmitysasiakkaan hintaan on nyt 15 %.
EU:n komissio pyyt�� energiatoimijoita konsultoimaan uutta s�hk�markkinadirektiivi�, jossa on tarkoitus selvitt�� kapasiteettivelvoitteiden ja -markkinoiden vaikutusta s�hk�n riitt�vyysongelmaan. Uudistus on todella tarpeen varsinkin Suomessa, jossa s�hk�tehon vajaus on 3000 MW eli noin 20 % kulutuksen huipputehosta.Suomen s�hk�teho loppui 5.12.2012 - 09.12.2012Kun pakkanen laski keskiviikkoaamuna 5.12.2012 noin - 15 asteeseen, s�hk�n kulutus nousi kello 8 ja 9 v�lill� 13.200 MW:iin. Samaan aikaan Suomen s�hk�n tuotanto oli 10.700 MW. Tehovajaus oli 2500 MW. Tilanteesta selvittiin, kun Ruotsista tuotiin s�hk�� 1800 MW ja kaikki linjat olivat maksimiteholla. T�ll�in s�hk�n hinta Suomessa nousi arvoon 300�/MWh, kun s�hk�n hinta m��r�ytyi Suomessa kalliimman tuotantotavan mukaan. Se oli luultavasti �ljyk�ytt�inen voimala, jonka muuttuvat kustannukset olivat 300 �/MWh. Jos sen hy�tysuhde oli 33 %, niin polttoaineen hinta oli noin 100 �/MWh, joka viittaisi kevyt�ljykaytt�iseen kaasuturpiiniin.
Kevyt�ljyk�ytt�isi� kaasuturpiineita ei ole Suomessa monta, joten hintapiikki osoittaa, ett� Suomen koko k�ytett�viss� oleva kapasiteetti on 10.700 MW. Sen lis�ksi Suomessa on 600 MW tehoreservej�, joita ei enn�tetty edes k�ynnist��, koska niiden k�ynnist�minen kest�� 10-12 tuntia. Laitokset pit�� ensin miehitt�� ja l�mmitt��, ett� ne voidaan k�ynnist�� hitaasti. N�in Suomen koko k�ytett�viss� oleva kapasiteetti on 12.300 MW.
Nyt Fingrid arvioi, ett� s�hk�tehon kysynn�n huippu voi nousta huippupakkasella arvoon 15.000 MW. T�ll�in vajaus olisi 2700 MW (15.000-12.300). Jos halutaan varautua siihen, ett� joko Olkiluodon yksi ydinvoimala 860 MW tai 800 MW:n Fenno Skan 2 merikaapeli ovat poissa k�yt�st� (yksitt�isvika), niin k�ytet�viss� oleva kapasiteetti on vain 12.300 MW - 860 MW eli 11.440 MW. Vajausta ennustettuun kulutuksen huipputehoon verrattuna on 11.440-15.000 MW eli 3560 MW.
Kun Olkiluodon 3. yksikk� valmistuu, maan s�hk�teho nousee 1600 MW, mutta silloin t�ytyy varautua, ett� se on yksitt�isvikakriteerin takia poissa k�yt�st�, joten kapasiteetti nousee vain 740 MW (1600-860) ja on sen j�lkeen 11.440 + 740 MW = 12.180 MW. Koska kulutuksen huipputeho kasvaa noin 200 MW joka vuosi, vuonna 2016 kulutus on 800 MW korkeampi kuin t�n� talvena, joten Olkiluoto 3 kattaa vain kulutuksen huipputehon kasvun ja tehovajaus on edelleen noin 3500 MW.
Tehopula voidaan ratkaisia lyhyell� t�ht�yksell� vain rakentamalla nopeasti k�nnistyvi� huippuvoimalaitoksia 3500 MW. Ne on j�rkev�� hajoittaa eri puolille maata, jolloin esimerkiksi kaikissa kaupungeissa l�mp�-, s�hk�- ja vesihuollon perustoiminnot voidaan pit�� yll� ilman ulkoista s�hk��.
Olisi j�rkev�� sijoittaa siksi kaksi 10 MW diesellaitosta kunkin l�mmitysvoimalan tontille, jolloin kaupungin kaukol�mmitysvoimala voidaan sen avulla k�ynnist�� ilman ulkoista s�hk��. Samalla kaukol�mm�n tuotanto voidaan pit�� k�ynniss�. T�llaisia laitospaikkoja ovat esimerkiksi Helsingiss� Salmisaari, Hanasaari ja Vuosaari, Espoossa Suomenoja, Vantaalla Martinlaakso, Porvoossa Tolkkinen, Turussa Naantali, Vaasassa Vaskiluoto, Jyv�skyl�ss� Keljonlahti ja Rauhanlahti jne.
Valtiovallan pit�si pyyt�� tarjoukset 3500 MW nopeasta varatehokapasiteetista samalla tavalla, kun se aikoo pyyt�� tarjoukset 600 MW:n hitaista tehoreserveist� ensi kev��n�. Sit� varten tarvitaan pikaisesti ministerivetoinen ad-hoc selvitysty�ryhm�, joka m��ritt�� voimalaitosten paikat ja muuttaa tarvittaessa asetuksia. Siihen pit�� ottaa mukaan suurimpien kaupunkien vesilaitosten ja kaukol�mp�laitosten edustajat samoin kuin edustajat puolustusministeri�st� ja huoltovarmuuskeskuksesta. Suomen s�hk�markkinat on j�tetty nyt vapaiden s�hk�markkinoiden vapaaksi temmelleyskent�ksi. Siin� ei kukaan vastaa en�� s�hk�tehon riitt�vyydest�. Ennen asiasta huolehdettiin yhteisesti S�hk�tuotattajien yhteistoimintaj�rjest�n STYV:n puitteissa. STYV:ss� sovittiin, ett� kaikkilla tuottajilla on -15 asteen pakkasessa 14 % varatehoa. STYV lakkautetiin 1996 ja tehon rakentamisesta ei vastaa en�� kukaan.Nyt -15 asteen pakkasella 5.12.2012 Suomessa oli 2500 MW:n tehovajaus, joka vastasi 19 % huipputehosta. Olemme selvinneet viimeiset seitsem�n vuotta hyv�ll� tuurilla. Kun seuraavan kolmen vuoden aikana tulee huippupakkanen ja samalla on yksitt�isvika, silloin vaaditaan poliitikkojen p�it� vadille. Viime k�dess� tehon loppuminen kuuluu Ty�- ja Elinkeinoministeri�n ja sen alaisuudessa toimivien Energiamarkkinaviraston sek� Huoltovarmuuskeskuksen vastuulle.S�hk�n hinnat joulukuussa - 03.12.2012S�hk�n v�hitt�ishinta kahden vuoden kiinte�hintaisissa sopimuksissa kerros- ja rivitaloasukkaalle oli joulukuussa 5,75 c/kWh ja s�hk�l�mmitysasiakkaalle 5,75 c/kWh. S�hk�n v�hitt�ishinnat toistaiseksi voimassa olevissa sopimuksissa joulukuussa ovat kerros- ja rivitaloasiakkaalle 5,8 c/kWh ja s�hk�l�mmitysasiakkaalle 5,8 c/kWh.
S�hk�n p�rssihinnat ilman arvonlis�veroa vuodelle 2012 ja 2013 ovat nyt Helsingiss� 44.4 ja 44,4 eur/MWh. Kun siihen lis�t��n arvonlis�vero, niin p��dyt��n hintaan 5,5 c/kWh. Marginaali s�hk�l�mmitysasiakkaan hintaan on nyt 5%.
Nyt on taas syyt� muistuttaa, ett� Suomen voimalaitosten huippukuorman aikana todella k�ytett�viss� kapasiteetti on noin 12.200 MW. Huippukuorma voi t�n� talvena nousta 15.200 MW, jolloin vajausta on noin 3000 MW. Valtiovalta ei ole puuttunut mill��n tavalla asiaan, vaikka sama toistuu vuodesta toiseen. S�hk�nk�ytt�jien on syyt� varautua suurh�iri��n talven huippukuorman aikana!Vanhempia uutisia