Greening events esittely & tapahtumien ympäristönäkökohdat - Salla Ko…
Ruoan ympäristövaikutukset. Maija S...
Energiatehokkuutta kuljetusketjuihi...
Uusiutuvat polttoaineet Nest Oil Oy...
Kokonaisbudjetti on 580 000€ Ymk järjesti workshopin yhdessä Göteborgin ja Madridin kanssa. Siellä kuultiin hyviä esimerkkejä, miten kaupungit voivat tukea tapahtumajärjestäjiä keke -asioissa. Asia herätti kiinnostusta kaikissa pk-seudun kaupungeissa. Isojen tapahtumien hakuprosesseissa kysytään ympäristöasioiden hallinnasta. Tapahtumien ympäristövaikutusten minimointi ja uudenlainen sosiaalinen vastuu on ollut nouseva trendi maailmalla jo usean vuoden ajan. Nyt siitä on tulossa selkeästi valtavirtaa, myös täällä meillä. Isojen tapahtumien hakuprosesseissa kysytään meidän kykyämme hoitaa tapahtumat kestävän kehityksen mukaisesti. Ja osaammehan me – jos vaan haluamme. Tällainen muutos ei tapahdu kuitenkaan yhdessä vuodessa, eikä vielä kahdessakaan. Mutta loistava tilaisuus on aloittaa WDC2012 vuoden tapahtumista, jotka jo valmiiksi ovat luomassa jotain uutta tapaa toimia ja olla kaupunkilaisina. Elina kertoo omassa esityksessään esimerkein viestinnän mahdollisuuksista. Mira aamupäivän lopuksi esittelee ekokompassi EDELLISTEN LISÄKSI Toimintamallissa yhdistyvät ympäristöön liittyvät luvat ja ympäristöasioiden hallinnan aktiivinen parantaminen. Kaupungin tulisi sekä asettaa selkeitä ympäristökriteerejä tapahtumille että auttaa tapahtumien järjestäjiä niiden toteuttamisessa . Sitovat kriteerit vakuuttavat kriittiset kuluttajat (turistit) siitä, että Helsinki toimii kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti ja edellyttää Helsingissä toimivia (yrityksiä, tapahtumia, ihmisiä) toimimaan samalla tavalla. KERRO KAUPUNKIESIMERKKI/Munchen Jotta tämä toteutuisi, tarvitaan uudenlaista ajattelua siitä, miten ympäristöasiat liitetään osaksi jo olemassa olevia käytäntöjä . Pelkillä oppailla ja ohjeilla ei pääkaupunkiseudusta tule uudenlaista vihreää tapahtumapaikkaa. Toimivan jätehuollon ja kierrätyksen lisäksi tarvitaan uusia keinoja energiatehokkuuden ja vihreän sähkön lisäämiksi, alihankkijoiden sekä yritysyhteistyökumppanien tehokkaampaan sitouttamiseen sekä innovatiivisia ratkaisuja suurtapahtumien järjestämiseksi asutuksen keskellä . Osallistujien tulee myös voida omalta osaltaan vaikuttaa tapahtuman vihreyteen. Tämä taas vaatii uusia menetelmiä osallistavuuden lisäämiseksi (ekoisin tapahtumakävijä). Useimmiten ongelmana on se, ettei nähdä mitkä kaikki voivat olla vastuullisia tekoja, ei niinkään se, miten ne tehdään . Kestävyyskriteereiden noudattaminen ”arjessa” vaatiikin erityisesti pilottivaiheessa yhdessä tekemistä ja aktiivista tukea. Täällä on jaossa NordicOffsetin esite hiilineutraalista tapahtumasta. Saatte konkreettisen kuvan millaisen työmäärän ja kustannuksen aiheuttaa – mielestäni kohtuullisella tasolla! Greening events esittely & tapahtumien ympäristönäkökohdat - Salla Koivusalo
26.04.12GREENING EVENTS -KOULUTUS24.4. 1 2.
Ohjelma9.00 – 9.30 Aamukahvi & tee tarjolla9.30 - 10.15 Greening Events –hanke ja tapahtuman elinkaari &ympäristönäkohdat Projektikoordinaattori Salla Koivusalo, Helsingin ympäristökeskus10.15 – 10.45 Tapahtumien ympäristöviestintä yleisölle Projektisuunnittelija Elina Levula, Helsingin kaupunki ympäristökeskusTauko11.00 – 11.30 Tapahtuma & melu Ympäristötarkastaja Tanja Rajamäki, Helsingin kaupunki ympäristökeskus11.30 – 12.00 Tapahtuma & elintarvikehygienia Elintarviketarkastaja Elina Pahkala, Helsingin kaupunki ympäristökeskusTauko12.10 -12.40 Ekokompassi Tapahtuma -kevennetty ympäristöjärjestelmä Ympäristötarkastaja Mira Jarkko, Helsingin kaupunki ympäristökeskus12.40 – 13.00 Keskustelua 3.
GREENING EVENTS -HANKESalla KoivusaloProjektikoordinaattoriGreening Events -hankeHelsingin ympäristökeskus 4.
GREENING EVENTS- HANKE02/2012 – 06/2014 Yhtenäinen toimintamalli pääkaupunkiseudun tapahtumien ympäristöasioiden hallintaan Helsingin kaupungin tapahtumayksikkö, Helsingin ympäristökeskus, Helsingin rakennusvirasto, Helsingin liikunta virasto, Vantaan ympäristökeskus, Espoon ympäristökeskus, Espoon matkailu Oy, Vantaan yrityspalvelut, Ilmastoinfo, SLU Hanke saa rahoitusta EU:n EAKR- rahastosta ja Uudenmaan ELY-keskukselta sekä Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupungilta. 5.
MISTÄ IDEA SYNTYI?- Greening Events – workshop Madridissa 2010 - osallistujia 30 isosta eurooppalaisesta kaupungista- Tarve nousi esille kaikissa pääkaupunkiseudun kaupungeissa- Ympäristöasioiden hallinnasta on tullut normi - varsinkin kansainväliset tahot vaativat näyttöä 6.
MIKSI YMPÄRISTÖASIAT OVATTÄRKEITÄ? - Tapahtumilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia -Tapahtumatuottaja ja yleisö voivat toiminnallaan ja valinnoillaan vaikuttaa konkreettisesti tapahtumien ympäristövaikutuksiin -Kilpailukykyinen ja positiivinen ympäristöystävällinen brändi Helsingin metropolialueelle 7.
KESTÄVÄ KEHITYS KAIKESSA - Haluamme, että pääkaupunkiseudusta tulee paikka tapahtumille, joiden kestävyyteen voi luottaa myös kansainvälisesti. - Tapahtumiin osallistuvat kokevat ympäristöasiat ja kestävän kehityksen oleelliseksi osaksi onnistunutta tapahtumaa. - Ympäristöasioita voidaan johtaa samalla tavalla kuin muitakin asioita. Johdon sitoutuminen ja viestintä ytimessä. - Pääkaupunkiseudun tapahtuma-alan kenttä tarvitsee yhtenäisen kestävän kehityksen mukaisen toimintamallin 8.
TYÖKALUJATAPAHTUMAJÄRJESTÄJILLE -Räätälöityä koulutusta ja konsultointia -Maksuttoman mahdollisuuden rakentaa tapahtumille räätälöity ympäristöjärjestelmä (Ekokompassi Tapahtuma) -Pienemmille tapahtumille kehitteillä Green Event - työkalu -Apua alihankintaan ja yritysyhteistyösopimuksiin (kriteerilistat, tarjouspohjat) -Mahdollisuuden vaikuttaa tapahtuma-alan kestävyyskriteerien muokkaamiseen -Näkyvyyttä oman brändin kehittämisessä (viestintäkampanjat) 9.
TULE MUKAAN PILOTIKSI! Nyt ilmoittautuneita ovat: •Tall Ship Race 2013 •Flow •Pride •Lasipalatsin Mediakeskus •Reaktori •Olympiastadion 10.
MITÄ UUTTA 2014?  Avaimet käteen –lajitteluneuvonta palvelun  Käytännönläheistä koulutusta ja konsultointia  Kestävien hankintojen tietopankin  Viestintämateriaalia ja alustan  Karttapohjaisen mallin käytetyimpien tapahtumapaikkojen jäte, energia, liikkuminen etc. fasiliteeteista  Menetelmän CO2-päästöjen hallintaan (laskenta, vähentäminen, kompensointi)  Kaupungin /kaupunkien yhteiset ympäristökriteerejä tapahtumajärjestäjille  Tapahtumaportaalin kautta toimivan ohjeistuksen ympäristöasioiden huomioimiseksi jo lupahakuvaiheessa 11.
TAPAHTUMANELINKAARI JAYMPÄRISTÖNÄKÖKOHDATSalla KoivusaloProjektikoordinaattoriGreening Events -hankeHelsingin ympäristökeskus 12.
MITEN VÄHENTÄÄ VAIKUTUSTA?TAPAHTUMAN KOKO ELINKAARIHALTUUN Elinkaariajattelu – tapahtuman tie kehdosta hautaan Auttaa identifioimaan tapahtuman aktiviteetit ja niiden ympäristövaikutukset . Kestävä ajattelutapa vaikuttaa myös organisaation sisäiseen toimintaan – organisaation rakenne, johtaminen, tiedotus, koulutus jne Antaa aikaa toimia ja vähentää negatiivisia ympäristövaikutuksia ja parantaa positiivisia hyvissä ajoin! Johtaminen tärkeää ekotehokkuuden saavuttamisessa – arvojen ja strategioiden identifiointi ja käytännön toteuttamissuunnitelma. Koska tapahtuman aikajänne on lyhyt, tulisi tavoitteet kytkeä koko alueen/tapahtuman pidempiaikaisiin tavoitteisiin. 13.
Teknillinen korkeakouluTAPAHTUMAN AIKATAULU 14.
TAPAHTUMANMERKITTÄVIMMÄTYMPÄRISTÖVAIKUTUKSET Jäte - jätevirrat (tapahtumapaikka ja lähialueet) & yleinen siisteys CO2 - liikenne, energia, ruoka & paperi Melu - tapahtuman ohjelma, äänentoisto & osallistujat Alue - tapahtumapaikka & luontoarvot 15.
Suomessa syntyy jätettä noin 0,3t/a per asukas! Provinssirock: 190 asukkaan vuotuinen jätemääräJÄTE Yleisurheilun MM: 2350 asukkaan vuotuinen jätemääräTAPAHTUMANMATERIAALIVIRRAT1. Yhdyskuntajäte  Provinssirock 2009: 55 t – 85% kaatopaikalle  Yleisurheilun MM2005: 189t – 52% kaatopaikalle  Ilosaarirock 2010 – kierrätykseen 17%2. Rakennusjäte  Yleisurheilun MM-kisat:  Väliaikaiseen rakentamiseen kulunut materiaali (mukana ei ole vuokratut yms.) 452t – vain 10% kaatopaikalle 16.
KOKONAISVALTAINENJÄTTEENKÄSITTELYJA JÄTTEEN VÄHENTÄMINEN On helpompi kierrättää puhdasta ja ehjää jätettä kun jaloissa murskaantunutta ja likaista! Kokonaisvaltainen jätteenkäsittely:  jätteen ehkäisy - astiat vs. kertakäyttö, ruokaa tarpeeksi, mutta ei liikaa  tehokas lajittelu – mitä jakeita tulee, sitä kerätään.  Kierrättäminen - pystytäänkö materiaaleja hyödyntämään? Tärkeää kaikilla sektoreilla esim. rakentaminen, ruokahuolto Biohajoavat astiat Provinssirockissa 2010 - kerätyn biojätteen määrä nousi alle 100 kg  2,5 t! Sanktio ruuantuottajille väärien ruokailuvälineiden käytöstä! 17.
Provinssirock 2011: Festivaalin aikana syntyi kaatopaikalle sijoitettavaa jätettä noin 1,1 kg kävijää kohden.  mitä vähemmän tavaraa kulutat  sitä vähemmän tuotat jätettä  sitä vähemmän sinulle tulee kuluja Ka. jätettä/kävijä 5-110g Amount of participants Amount of waste (kg) 100 5 - 11 1 000 50 - 110 10 000 500 - 1 100 50 000 2 500 - 5 500 10 0000 5 000 - 11 000 Source: Helsinki 200653 % biojäte - ruuantähteet, servietit,36 % energia/sekajäte - muovia, tupakantumppeja11 % pahvia - mukeja, pakkausjätettä, lautasia. 18.
NORMAALIT JÄTETYYPIT 19.
“Kädestä pitäen” kierrätysneuvonta lisää kierrätystä – rohkaisee katsojia osallistumaan ja jättää muistikuvan kävijöille!LAJITTELUNEUVONNAN MM2005 jäteneuvojat, Provinssirock Green Team!VAIKUTUS 20.
KIERRÄTYKSELLÄ SÄÄSTÖJÄ 21.
RAKENNUSJÄTE –KOKONAISVALTAINENSUUNNITTELU Pitkäaikaisen tarpeen analysointi:  pysyvä vai väliaikainen rakentaminen?  purettava vai osittain purettava rakenne ? Rakentamisen jätevirrat huomattavia ja usein kierrätettäviä (potentiaali mietittävä etukäteen). Purettavat osat on mahdollista kierrättää, vuokrata tai myydä eteenpäin. Kierrätys ja uudelleen käyttö vähentää kustannuksia 22.
VÄLIAIKAINENRAKENTAMINEN Väliaikaisen rakentamisen merkittävimmät jätteet ovat teräs, puu ja muovi. Materiaalien identifiointi auttaa identifioimaan kierrätystavat ja uudelleenkäyttömahdollisuudet. Muista myös rakenteiden vuokraus! Näyttelymatto on yleensä kertakäyttöistä. MM2005 matto oli uudelleen käytettävää (10 -30 kertaa) ja tapahtuman jälkeen se joko uudelleen käytettiin tai kierrätettiin! Puujätelavan lisääminen purkuun Provinssirockiin 2010 vähensi rakennusjätettä 5 tonnista  1 tonniin, puuta kerättiin 2 tonnia. 23.
CO2 Hiilidioksipäästöt 24.
TAPAHTUMAN MERKITTÄVIMMÄTCO2- PÄÄSTÖLÄHTEET Liikenne Sähkönkulutus Paperi/Materiaalit Ruoka 25.
LIIKENNEPÄÄSTÖT Tapahtuman aiheuttamaan liikenteeseen kuuluu:  yleisön liikkuminen: julkinen ja yksityinen liikenne  logistiikan aiheuttama liikenne: rakentaminen, ruoka- ja jätehuolto, muut hankinnat • Kaikki liikenne, paitsi jalankulku ja pyöräily, aiheuttavat kasvihuonepäästöjä  CO2 on kasvihuonepäästöjen merkittävin osa Myös muita ympäristöhaittoja: melu, pienhiukkaset ja raskasmetallit 26.
ERI LIIKENNEMUOTOJEN CO2 -PÄÄSTÖJÄ  Juna 24 kgCO2 / 1,000-henkilökilometri  Linja-auto 50 kgCO2 / 1,000-henkilökilometri  Henkilöauto 92 kgCO2 / 1,000-henkilökilometri  Lentokone 163 kgCO2 / 1,000-henkilökilometri  Laiva 318 kgCO2 / 1,000-henkilökilometri 27.
JULKINEN LIIKENNE Vähentää päästöjä. Vähentää ruuhkia ja tapahtuman toimivuutta. Miten saada ihmiset käyttämään?  Sisällytetään lippu tapahtuman pääsylippuun!  Korkea parkkimaksu valvotulle parkkialueelle!  ”Car Pooling” eli kimppakyydillä alennusta!  ”Kohtauspaalu ”kimppakyytien lisäämiseksi!  Valvottu pyöräparkki! 28.
LOGISTIIKKA Ympäristövaikutuksia voi vähentää vähentämällä kuljettuja matkoja ja kuljetettuja tonneja. Mieti koko hankinnan elinkaari !  ympäristöystävällinen, kierrätettävä, laadukas hankinta voidaan kuljettaa pidemmältäkin. Liikenteen CO2 päästöt otettava huomioon alihankkijoita valittaessa.  Uusi kuljetuskalusto säästää polttoainetta, rahaa ja päästöjä  Katso, että kilpailutuksessa alihankkijoilla on omat ympäristöohjelmat (ISO 14001, EMAS) tai energian säästösuunnitelmat. 29.
ENERGIAN KULUTUSMITÄ VOIDAAN TEHDÄ?1. Tapahtumapaikan energian säästöinvestoinnit2. Uusiutuvan energian käyttö3. Vähäpäästöisten liikennevälineiden ja julkisen liikenteen käyttö4. Päästöjen kompensointi 30.
ENERGIAN KULUTUS Tapahtumapaikan energiasäästöpotentiaali selviää energiakatselmuksen kautta. Analysoidaan energian ja veden käyttö sekä lämmityksen, putkiston, ilmastoinnin toiminta ja säästöpotentiaali. Tavoitteena löytää energian säästöjä ja tehdä tapahtumapaikan energiansäästöstä pysyvä. Yleensä osa tapahtumapaikan ympäristöohjelmaa. 31.
ENERGIA - VIHREÄTSERTIFIKAATIT Vaikkei pääsyä vihreisiin energialähteisiin ole, on niitä mahdollisuus ostaa vaihtamatta energian tarjoajaa. Sertifikaatteja voidaan ostaa koko tai osaan energiatarpeeseen - yksi kattaa 1,000 kWh vihreää energiaa Ideana tuottaa vihreää energiaa siellä missä se on tehokasta kuljetushäviöitä karttaen. Pitkällä tähtäimelle sertifikaatit vaikuttavat energian tuotantorakenteeseen. 99% Ilosaarirockin kuluttamasta sähköstä on vihreää sähköä. Paikallisen Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:n tarjoama vihreä sähkö tuotetaan vesivoimalla, puuenergialla ja tuulivoimalla. 32.
PAPERINKULUTUS CO2- päästöjä kertyy paperin eri vaiheista: hakkuu, sellun tuotanto, kuljetus, käyttö ja kierrätys. Printtauksesta tulee lisäpäästöjä. Ilosaarirockin pääviestintävälineenä toimii Internet painotuotekasan sijaan. Ylimääräiset esitteet ja muut maahan päätyvät paperitulosteet on karsittu pois. Ilosaari: Painotuotteiden tekemiseen kului alle 4 tonnia paperia. MM2005: Paperia kului 118 tonnia. 33.
MUUT MATERIAALIT Muista ympäristömerkit, kestävyys ja reilu kauppa. Osta lähellä tuotettua. Ilosaarirockin myytävät t-paidat ovat luomupuuvillasta valmistettuja ja niiden valmistusprosessissa on käytetty ainoastaan uusiutuvaa energiaa. 34.
RUOKARuuasta, sen tuotosta ja valmistuksesta tuleenoin 25% yksityisen ihmisen C02-kuormasta. Joten muista: Luomu Kasvisruoka Sesonkiruoka (Reilu kauppa)  Muista myös valmistustapa (energiankulutus) ja tarjoilu (pakkaus, ruokailuvälineet)!  Nykyään on in tarjota juomat suoraan Palpan – pulloista! 35.
KUINKA LASKEATAPAHTUMANCO2 PÄÄSTÖT ?  Etsi mahdollisimman luotettavaa ja vertailukelpoista dataa.  Esitä jokainen tapahtuma yksiköittäin esim. ajetut kilometrit, kulutettu bensiini litroittain.  Etsi sopivat päästökertoimet  Päästökerroin - bensiini esim. 2,350 gCO2/l.  Laske ja raportoi päästöt metritonneittain kaavalla: data bensiini litra x päästökerroin = CO2-päästöt.  Esittele käytetty metodi (referenssit ja epävarmuudet)  Ilmoita myös mahdolliset kompensaatiot! 36.
CO2 NEUTRAALI TAPAHTUMA?PÄÄSTÖJEN KOMPENSOINTI Kaikkia CO2 päästöjä ei voida välttää – loput voidaan kompensoida. Kompensointi on mahdollista ostamalla CO2 hyväksyttyjä päästövähennyksiä Päästövähennykset ovat hyväksyttyjä tekoja, jotka vähentävät päästöjä (esim. uuden CO2 päästöttömän teknologian kehittäminen, vihreä energia, energiatehokkuuden lisääminen, puiden istuttaminen). 37.
Suomen vuosittainen päästötaso on noin 12 tonnia hiilidioksidia vuodessa henkilöä kohti!CO2 ESIMERKKEJÄ  Ilosaarirockin kokonaispäästöt vuonna 2010 olivat 624 tonnia CO2-ekvivalenttia.  lennot 85 % kokonaismäärästä.  20 000 lipun ostanutta.  Yleisurheilun MM2005 kisat 36 000 tonnia.  97% liikenteestä.  3 000 urheilijaa 200 maasta, 3 500 median edustajaa, 3 000 vapaaehtoista ja 200 000 katsojaa 9 päivän aikana. 38.
TIEDOTUS Imagon rakentamisesta on tullut tärkeä osa tapahtuman johtamista. Tiedotuksen punainen lanka on mietittävä etukäteen:  Internet-sivut, sosiaalinen media, TV, radio, lehdistö Myös sisäinen tiedotus tärkeää. Hyvä ja ennakoiva tiedotus on medialle tärkeää! Tiedostavimmat asiakkaat kyllä vaativat tapahtumalta toimia ympäristön suojelemiseksi, mutta eivät välttämättä itse toimi paikalla sen mukaan!Ilosaarirock: Ohjeita vihreämpään festivaalikäyttäytymiseen ennen festivaalia ennakkotiedotuksessa, verkkosivuilla ja käsiohjelmassa. Tapahtuman aikana ympäristöstä muistutetaan esiintymislavojen screeneillä pyörivissä tietoiskuissa. Työntekijät, vastaavat ja hallitus sitoutuvat osallistumaan ympäristötalkoisiin ja osaltaan toteuttamaan asetettuja ympäristötavoitteita. 39.
Kiitos ja tule mukaan pilotiksi!Helsingin ympäristökeskusSalla KoivusaloProjektikoordinaattorisalla.koivusalo@hel.fiPuh 310 32089 Recommended
Hiilijalanjälki ja kompensointi. Outi Ugas Greening Events - project
Tapahtuman elinkaari ja ympäristövaikutukset. Salla Koivusalo Greening Events - project