Tähti, keskinkertaisuus vai aikaansa edellä? Sally Salmisen paluu
Ulrika Gustafsson 23.12.2019
Sally Salminen (1906–1976) ihaili avaruutta ja sen mahtavia taivaankappaleita. Tähtisumujen henkeäsalpaavia etäisyyksiä ja planeettojen jääkylmää vaellusta. Hän vartoi erityisesti taivaantapahtumia. Hän saattoi nousta keskellä yötä vain nähdäkseen niitä täsmällisellä hetkellä, täsmällisessä ilmansuunnassa. Punainen soturi Mars, erakko Saturnus ja Venus, kaunein kaikista, rakastavien suojelija. Oli sensaatio, miten Salminen päätyi Katrinan kanssa kirjallisuushistoriaan. Perjantaina 16. lokakuuta 1936 hän…
Jón Kalman Stefánsson: Kaloilla ei ole jalkoja
Jari Olavi Hiltunen, 19.2.2020
Turun Kirjamessujen kansainväliseen vieraslistaan kuului kaksi nimekästä islantilaiskirjailijaa, joilta ilmestyi molemmilta suomennokset vuonna 2019. Gerður Kristnýn Surmavirsi (Enestone) on nykyaikaan sijoittuva runoelma. Teos pohjautuu rikosuutiseen, jossa nainen surmataan raa’asti Reykjavikissa. Jón Kalman Stefánssonin runollinen romaani Kaloilla ei ole jalkoja (Aviador) on puolestaan islantilaisiin kalastajayhteisöihin sijoittuva sukutarina, jonka aika-akseli ulottuu 1920-luvulta nykyaikaan. Gerður Kristný Guðjónsdóttir (s….
Ville Hänninen, 10.2.2020
Maaliskuussa ilmestyy Eeva Kilven (s. 1928) seuraava teos, Elämää kaikki päivät. Silloin Kilveltä on ilmestynyt uusia kirjoja kahdeksalla vuosikymmenellä, sillä esikoinen Noidanlukko ilmestyi pysyväksi jääneeltä kustantajalta WSOY:ltä 1959. En uskalla kirjoittaa, että noin pitkä ura olisi Suomen kirjahistoriassa ainutkertaista, joten todettakoon sen olevan ylen harvinainen ilmestys. 1920-luvulla syntyneistä ja vielä elossa olevista kirjailijoista edes jotenkin…
Atte Koskinen, 2.2.2020
Kirjallisuudentutkija ja runoilija Katja Seudun (s. 1973) kolmas runokokoelma Jäätyväinen kysyy planeettamme tilaa tänään. Teos lähestyy kysymystä peilaamalla luontosuhdettamme luonnon ihmissuhteeseen, siihen, miten luonto suhtautuu meihin. Teoksen mittakaava tulee ilmi heti kokoelman alussa: “Maapallo on koko alue, sen enempää ei ole.” Vaikka maapallon ulkopuolelta löytyykin alueita ja asioita, on kaikki ihmiselle tuttu ja merkityksellinen täällä,…
Tommi Parkko: Hamilton-manaatin vaikea elämä
Esa Mäkijärvi, 13.1.2020
Runojen julkaiseminen on kokenut viime vuosikymmeninä suuren muutoksen, mikä näkyy kustannustoiminnan hajautumisena. Esimerkiksi kehityskulusta voidaan nostaa Haminasta maailmalle lähtenyt runoilija Tommi Parkko (s. 1969). Parkko julkaisi esikoiskokoelmansa Tammelta, mutta siirtyi sittemmin tekemään yhteistyötä pienempien talojen, kuten Savukeitaan, kanssa. Puuhakas mies on tehnyt paljon, mutta kummallisesti nimetty Hamilton-manaatin vaikea elämä on vasta hänen neljäs oma runokirjansa…
Maaliskuussa ilmestyy Eeva Kilven (s. 1928) seuraava teos, Elämää kaikki päivät. Silloin Kilveltä on ilmestynyt uusia kirjoja kahdeksalla vuosikymmenellä, sillä esikoinen Noidanlukko ilmestyi pysyväksi jääneeltä kustantajalta WSOY:ltä 19...
Johannes Melander
Millaisia haasteita Penelope kohtasi kotona, kun Odysseus seikkaili maailman merillä? Naisnäkökulmaa kannattaa etsiä Homeroksen Odysseian sijaan Hanna Rentolan esikoisromaanista: Heinäkuusta. Kyseessä on tuoreen Pesä-kustantamon ensimmäinen j...
Roni Hermo: Katujen ääni
Alati elävälle kustannuskentälle on ilmestynyt uusi tekijä. Pitkään lehtenä tunnettu Kulttuurivihkot on vuodesta 2017 lähtien julkaissut myös kirjoja. Jo 1970-luvulla perustettu julkaisu on vasemmistolaissävytteinen aikakauslehti, jossa kä...
JP Koskisen Tulisiipi on Neuvostoliiton lavasteissa kuljeskeleva aikuisten satu, waltariaaninen seikkailuromaani. Lämpöisessä melodraamassa henkilöt ovat tyyppejä, kerrontakeinot tuttuja ja turvallisia. Kaipaavatko ihmiset tässä ilmastonmuutok...
Atte Koskinen
Kirjallisuudentutkija ja runoilija Katja Seudun (s. 1973) kolmas runokokoelma Jäätyväinen kysyy planeettamme tilaa tänään. Teos lähestyy kysymystä peilaamalla luontosuhdettamme luonnon ihmissuhteeseen, siihen, miten luonto suhtautuu meihin. T...
Runojen julkaiseminen on kokenut viime vuosikymmeninä suuren muutoksen, mikä näkyy kustannustoiminnan hajautumisena. Esimerkiksi kehityskulusta voidaan nostaa Haminasta maailmalle lähtenyt runoilija Tommi Parkko (s. 1969). Parkko julkaisi esikois...
Sonja Karlsson
Auli Särkiön (s. 1990) kolmannessa runokokoelmassa Vedenpeitto liikutaan unen ja alitajunnan alueella, ja kaiken keskellä on vesi. Särkiö debytoi runoilijana vuonna 2011, ja hänen edellisen teoksensa Ruohosinfonia (2016) fokus oli erityisesti k...
Turun Kirjamessujen kansainväliseen vieraslistaan kuului kaksi nimekästä islantilaiskirjailijaa, joilta ilmestyi molemmilta suomennokset vuonna 2019. Gerður Kristnýn Surmavirsi (Enestone) on nykyaikaan sijoittuva runoelma. Teos pohjautuu rikosuu...
Helsingin yliopiston germaanisen filologian laitoksella työskenteli kerrallaan yksi DDR-lehtori sinä aikana, kun opiskelin siellä 1980-luvun loppupuolella. Yleensä he opettivat erilaisia tekstitaitoja ja kirjoittamista. Me lapselliset keltanokat ...
Paavo Kässi
Pia Tafdrup: Tarkovskin hevoset
Kirjallisuudessa, kuten taiteissa yleensä, kuolema on suuri latteus. Banaaleimmillaan kuolema verhotaan pastellisävyisten muistokorttien puhkikaluttuihin sitaatteihin, joilla yritetään epätoivoisesti peitellä menehtymisen julmaa loputtomuutta. ...
Jos novelleihin tulee tartuttua vain harvoin, Sergio Ramírezin novellikokoelman kohdalla kannattaa tehdä poikkeus. Nicaragualaiskirjailijan tekstejä julkaistaan nyt ensimmäistä kertaa suomeksi, ja kääntäjä Jyrki Lappi-Seppälä on tehnyt vai...
Veli-Matti Huhta: Rahat ja henki – Kaksitoista kirjoitusta elokuvasta
Veli-Matti Huhdan esseekokoelma Rahat ja henki sisältää kaksitoista kirjoitusta elokuvahistorian merkkiteoksista. Huhta kirjoittaa sekä tunnetuista klassikoista että elokuvista, jotka ovat jääneet pienemmälle huomiolle mutta ansaitsevat silti...
Matti Rinne: Kulttuuritoimittaja. Kurkistus elettyyn.
Pekka Tarkka (s. 1934) laittoi viimevuotisen muistelmateoksensa nimeksi Onnenpekka. Hänen keskeinen toimintakenttänsä oli Helsingin Sanomien kulttuuritoimitus. Matti Rinteen (s. 1934) muistelmateos tarkastelee maailmaa Ilta-Sanomien HS:ään verra...
Sinikka Vuola ja Tommi Melender: Maailmojen loput
Kaikki eivät pidä kunnia-asianaan lukea loppuun aloittamaansa kirjaa. Jos alku on tylsä, kirja on helppo nakata nurkkaan. Tarinankertojat panostavatkin usein aloituksiin, jotta lukija ylipäätään jatkaisi kirjaa eteenpäin. Kirjojen lopetukset ...
Jyrki Pellinen: Auringon silmä
”Muistan sen hetken. Kun auringon valo niin kirkas, oikea valo, siitä ei nähnyt kuin horisontissa pilkottavat mustat tornit, jotka vähitellen toin vastaan tuttuina ja taas sivuille avautuvina sisään käytävinä elämän osastoina, joissa ei o...
Martin Glaz Serup:
Den danska författaren, läraren och redaktören Martin Glaz Serup sätter i sin lilla essäbok Läsplatser ord på det som i sig är rätt självklart, men som sällan sägs ut: Våra läsupplevelser är till stor del fysiska till sin natur. De är...
Eva Odrischinsky: Som alla andra, Min judiska familj och jag
Författaren Eva Odrischinsky, född 1953 i Helsingfors och numera bosatt i Jerusalem, har i den självbiografiska prosaboken Som alla andra. Min judiska familj och jag, ingående och engagerat beskrivit sin judiska bakgrund, barndomen och uppväxtti...
Marit Kapla: Osebol
Journalisten Marit Kapla intervjuade nästan alla vuxna i sin gamla hemby Osebol som ligger i norra Värmland, i en dal vid Klarälven. I boken Osebol berättar 42 personer om sina liv och sin vardag i byn; de talar om pensionärsdagar, om jobb och s...
Ulla Donner: Skiten
Ulla Donners serieroman Skiten handlar om något som jag och många andra som arbetar i dagens prekära arbetsmarknad troligen känner igen. Samhället känns som att det håller på att sjunka ner i skit, medan vi alla desperat försöker överleva ...