OLE VALMIS! AINA VALMIINA! Diakoniaa partiossa? - PDF
OLE VALMIS! AINA VALMIINA! Diakoniaa partiossa?
Download "OLE VALMIS! AINA VALMIINA! Diakoniaa partiossa?"
1 OLE VALMIS! AINA VALMIINA! Diakoniaa partiossa? Mika Wallin Opinnäytetyö syksy 2009 Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak- Etelä, Järvenpää Diakoniatyön koulutusala Sosionomi (AMK) + diakonin kelpoisuus2 SISÄLLYS TIIVISTELMÄ...4 ABSTRACT JOHDANTO PARTIO Partioliikkeen historiaa Partioliikkeen ideologiaa Partiotoiminta käytännössä Aikaisempaa partiotutkimusta DIAKONIA Diakonia Auttaminen ja palvelu seurakunnassa Diakoniatyön toimijat Diakoniatyö Turun ja Kaarinan seurakunnissa TOIMINTAYMPÄRISTÖ Taustayhteisö Seurakunta Turun kaupunki Kaarinan kaupunki TUTKIMUSTEHTÄVÄ JA TUTKIMUKSEN TOTEUTUS TUTKIMUSTEHTÄVÄ TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Kvantitatiivinen tutkimus Kvalitatiivinen tutkimus TUTKIMUKSEN TAUSTATIEDOT...303 7 KYSELYN TULOKSIA PARTION JA DIAKONIATYÖN YHTEISTYÖSTÄ POHDINTA JOHTOPÄÄTÖKSET...43 LÄHTEET...45 LIITTEET...484 TIIVISTELMÄ Wallin, Mika. Ole valmis! Aina valmiina! Diakoniaa partiossa? Järvenpää, syksy 2009, 51 s., 2 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä, Järvenpää. Sosiaalialan koulutusohjelma, Diakoniatyön suuntautumisvaihtoehto, sosionomi (AMK) + diakonin virkakelpoisuus. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa kuinka paljon partion ja Suomen evankelisluterilaisen kirkon diakoniatyön auttamis- ja palvelemisajattelussa on samankaltaisuutta, tekeekö partio ja diakoniatyö yhteistyötä ja jos tekee, voisiko yhteistyötä mahdollisesti kehittää tai lisätä. Kyselyn vastaajiksi rajattiin Turun ja Kaarinan kaupunkien alueella toimivien suomenkielisten lippukuntien lippukunnanjohtajat. Osallistujien yhteystiedot saatiin Lounais-Suomen partiopiiristä. Sähköinen Webropol-kysely lähetettiin neljällekymmenellekolmelle vastaajalle. Vastauksia tuli takaisin kolmekymmentäkolme kappaletta. Tutkimuksen perusteella selvisi, että partion ja diakoniatyön lähtökohdat ovat molemmat samalla arvopohjalla. Molemmissa auttaminen ja palvelu koetaan tärkeäksi. Yhteistyötä näiden kahden toimijan välillä kuitenkaan ei juuri ole. Kyselyn perusteella toiveita yhteistyön tekemiseen löytyy jonkin verran, mutta ennen yhteistyön aloittamista tai lisäämistä pitäisi näiden toimijoiden ensin tutustua toistensa toimintaan. Asiasanat: partio, diakoniatyö, auttaminen, palveleminen, kvantitatiivinen tutkimus, kvalitatiivinen tutkimus5 ABSTRACT Wallin, Mika Be prepared! Always prepared! Diaconia in Scouting. 51 p., 2 appendices. Language: Finnish. Järvenpää. Autumn Diaconia University of Applied Sciences. Degree Programme in Social Services, Option in Diaconal Social Work. Degree: Bachelor of Social Services The aim of this study was to find out how much scouting and The Evangelical Lutheran Church of Finland and its diaconal work have in common when considering the ideal of helping and serving. The aim was also to find out if scouting and diaconia co-operate and if they do, whether the co-operation could be improved or increased. The questionnaire was aimed to the leaders of Finnish speaking local scout groups in the cities of Turku and Kaarina. Contact information were given by the Scout district of South-Western Finland. The Webropol-questionnaire was addressed by to 43 persons. The number of returned answers was 33. The results of the study show that the set of values in both scouting and in diaconia work are the same. Both consider serving and helping important. Cooperation between the two actors does not exist. The questionnaire shows that some hope for co-operation exists but before beginning or increasing that, these two actors should first get to know each other`s activities. Keywords: scouting, diaconia, helping, serving6 6 1 JOHDANTO Opinnäytetyöni tarkoituksena on tutkia miten paljon partiossa tehdään sellaista diakoniatyötä, joka ei näy diakoniatyön tilastoissa. Suurella osalla partiolippukunnista on seurakunta taustayhteisönään ja erityisesti minua kiinnostaa tilanne näissä lippukunnissa. Kiinnostukseni aiheeseen lähti siitä, että olen itse ollut mukana partiotoiminnassa jo 30 vuotta ja olen aina ollut kiinnostunut partioaatteesta, partioihanteista ja erityisesti auttamis- ja palvelemisihanteesta. Olen myös suorittanut seurakuntien partiotyöntekijöiden koulutuksen eli niin sanotun Seppo-kurssin. Opinnäytetyölläni on kolme päätavoitetta. Ensimmäinen päätavoite on selvittää, mitä auttamisen ja palvelun ihanne merkitsee nykypartiolaiselle. Tällä hetkellä eletään partiossa ohjelmauudistuksen aikaa ja on kiinnostavaa selvittää, miten ihanteet koetaan nykypäivänä. Mielenkiintoista on myös selvittää, miksi vanhaan ohjelmaan kuulunut Auttaa ja palvella -ihanne on jäänyt pois uudesta ohjelmasta. Toinen päätavoitteeni on selvittää, tekevätkö partiolippukunnat yhteistyötä diakoniatyön kanssa ja kuinka paljon. Ennakkoaavistukseni on, että yhteistyötä tehdään jonkin verran. Kolmas päätavoitteeni on selvittää, kuinka paljon Turun ja Kaarinan kaupungeissa toimivissa partiolippukunnissa tehdään sellaista diakoniatyötä, joka ei näy seurakuntien diakoniatyön tilastoissa. Toisin sanoen tekevätkö partiolaiset diakoniatyötä mieltämättä sitä diakoniatyöksi?7 7 2 PARTIO 2.1 Partioliikkeen historiaa Partioliike sai alkunsa, kun englantilainen upseeri Robert Stephenson Smyth Baden-Powell 1900-luvun alussa huolestui Lontoon kadulla maleksivista pojista. Etelä-Afrikassa vuonna 1899 käydyssä buurisodassa Baden-Powell oli huomannut, että nuoria poikia voi käyttää apuna vaativissakin tehtävissä. Buurisodassa saatujen kokemuksien perusteella Baden-Powell halusi kokeilla, toimiiko hänen ideansa kouluttaa lapsista tiedustelupartiolaisia myös käytännössä. Idean kokeilua varten hän lainasi tuttaviltaan Brownsea-nimistä saarta leiriä varten. Baden-Powell kokosi leirille poikia eri yhteiskuntaluokista. Leiri onnistui hyvin. Tästä vuonna 1907 pidetystä leiristä katsotaan partioliikkeen saaneen alkunsa. (Michelsson 2007, 13.) Hyvästä leirimenestyksestä innostuneena Baden-Powell julkaisi vuonna 1908 vihkosen nimeltä Scouting for Boys. Vihkonen oli tarkoitettu jo olemassa olevien nuorisojärjestöjen käyttöön ja se sisälsi partiotoiminnan keskeiset periaatteet. Partiotoiminnan tarkoituksena oli kehittää pojan luonnetta, kätevyyttä ja fyysistä olemusta. (Michelsson 2007, ) Partiotoiminta levisi nopeasti ja vuonna 1909 Iso-Britanniassa oli jo yli partiolaista ja toimivan partion takaamiseksi partiolle alettiin rakentaa organisaatiota. Vuonna 1909 tuli myös tarve ottaa tytöt mukaan partiotoimintaan ja heitä varten perustettiin oma liike, jonka johdossa toimi Baden-Powellin sisar Agnes Baden-Powell. Tyttöpartiolaiset saivat myös oman ohjelmansa ja vuonna 1912 mukaan tulivat myös sudenpennut. Partioliike alkoi levitä myös Iso-Britannian ulkopuolelle, Yhdysvaltoihin, Länsi-Eurooppaan, Pohjoismaihin ja Venäjälle. Myös Robert Baden-Powellin vaimolla Olavella oli merkittävä asema kansainvälisen partioliikkeen synnyssä. Olave Baden-Powell valittiin vuonna 1930 maailman partiotyttöjen ylijohtajaksi. (Michelsson 2007, 14.) Suomen ensimmäiset partiolippukunnat perustettiin vuonna Vuoden 1911 venäläistämistoimien takia partioliike määrättiin Suomesta lakkautettavaksi, mutta partio toimi maan alla, kunnes vuonna 1917 Venäjän vallankumouksen8 8 jälkeen partiotoiminta sallittiin jälleen. Vuonna 1917 perustettiin Suomen ensimmäinen valtakunnallinen keskusorganisaatio Suomen Partioliitto Finlands Scoutförbund, joka kuitenkin hajosi vuonna 1919 kieliriitojen ja erilaisten näkökulmien takia kolmeen osaan. (Michelsson 2007, ) 2.2 Partioliikkeen ideologiaa Partioliikkeen päämääränä on maailmanrauha, jonka saavuttamiseen pyritään kasvattamalla lapsista ja nuorista yhteiskuntaa rauhanomaisesti rakentavia aikuisia. Partion missio on kasvatustehtävä. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto1.) Partiotoiminta on kansainvälistä ja eri maiden partiotoimintaa yhdistävät maailmanjärjestöt Partiotyttöjen maailmanliitto (The World Association of Girl Guides and Girl Scouts eli WAGGGS) ja Partiopoikien maailmanjärjestö (World Organisation of Scout Movement eli WOSM). Maailmanjärjestöt ovat määritelleet maailmanlaajuiset partion toimintaperiaatteet ja partion arvopohjan. Partion arvopohjan lähtökohtana on ihmiskuva, jossa ihmisellä on velvollisuuksia suhteessa Jumalaan, omaan itseen, muihin ihmisiin, yhteiskuntaan ja ympäristöön. (Suomen Partiolaiset - Finlands Scouter ry.) Partion toimintaperiaatteiden mukaisesti partiotoiminnan tulee olla kaikille vapaaehtoista, itsenäistä ja puoluepoliittisesti sitoutumatonta. Kaikilla kansallisilla järjestöillä tulee olla partioaatetta ilmentävä ja maan oloihin sovellettu partiolupaus ja -laki. Suomen partiolaisten peruskirjaan, joka on hyväksytty , on kirjattu ne kohteet, joita Suomessa pyritään edistämään. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry:n ylintä päätösvaltaa käyttää joka toinen vuosi kokoontuva jäsenkokous. Jäsenkokousten välillä ylimpänä päättävänä elimenä toimii maantieteellisten partiopiirien edustajien muodostama partioneuvosto. Toimintaa johtaa ja päätökset toimeenpanee aktiivisten, vapaaehtoisten partiolaisten muodostama hallitus kaksivuotiskaudeksi valittavan puheenjohtajan johdolla. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.)9 9 Partiotoiminta perustuu vapaaehtoistoiminnalle. Partiossa toimii myös palkattua henkilökuntaa järjestön ja piirien organisaatioissa. Suomen Partiolaiset ry:n Partioasema sijaitsee Helsingissä. Suomen Partiolaisilla on parhaillaan menossa piirien yhdistämishanke, jossa tavoitteena on kahdeksan partiopiiriä. Partiopiirejä on tällä hetkellä 11. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Partiotoiminta antaa lapsille ja nuorille mahdollisuuden kasvaa ja kehittyä aktiivisiksi ja vastuullisiksi yhteiskuntamme jäseniksi. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Partioon kuuluvat olennaisina partioihanteet. Nykyiset partioihanteet on muokattu alun perin Baden-Powellin laatiman partiolain pohjalta. Suomen Partiolaiset ry:n ohjelmauudistus 2010 mukaiset uudet ihanteet ovat lähestulkoon samat kuin edellisenkin ohjelman ihanteet. Vain ihanne auttaa ja palvella on jätetty pois. Auttaa ja palvella -ihanteen pois jättäminen herätti partiolaisten keskuudessa kiivasta keskustelua. Kolmessa ensimmäisessä peruskirjaluonnoksessa auttaminen ja palvelu oli vielä mukana ihanteena, mutta lopullisesta peruskirjasta se jäi pois, koska uudessa peruskirjassa on otettu huomioon partiolupauksen, partioihanteiden ja partiomenetelmän muodostama kokonaisuus. Periaatteena on, että esim. lupauksessa mainittu asia ei toistu enää partioihanteissa. (Suomen partiolaiset ry. Peruskirjan tausta ) Partiopoikien maailmanjärjestön (WOSM) ja Partiotyttöjen maailmanliiton (WAGGGS) partiolaeissa auttaa ja palvella on vielä tallella muodossa A Scout s /A Guide s duty is to be useful and to help other. (World Organization of the Scout Movement & World Association of Girl Guides and Girl Scouts.) Partioihanteisiin tuli uuden peruskirjan myötä myös sellainen muutos, että ihanteita tulee lisää vähitellen aina ikäkausiryhmästä siirryttäessä; aikaisemmin partioihanteet opeteltiin vartiolaisena eli vasta sudenpentu-vaiheen jälkeen. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Partioihanteet on tarkoitettu jokaiselle henkilökohtaisesti. Ihanteet eivät tarkoita, että partiolainen olisi täydellinen tai edes poikkeuksellisen hyvä, vaan ne kannustavat pyrkimään omassa elämässä parempaan. Partioihanteet ovat: kunnioittaa toista ihmistä10 10 rakastaa luontoa ja suojella ympäristöä olla luotettava rakentaa ystävyyttä yli rajojen tuntea vastuunsa ja tarttua toimeen kehittää itseään ihmisenä etsiä elämän totuutta. Partiolaisten kansainvälisenä tunnuksena on Ole valmis. Tunnukseen vastataan yleensä aina valmiina. Partiotunnus on muotoutunut vanhasta ritarilaista, joka kuului näin: Ole aina varusteisiisi pukeutuneena, paitsi yöllä levätessäsi. Mitä tahansa teet, koeta pitää kunniasi ja nimesi tahrattomana. Puolusta köyhiä ja heikkoja. Auta niitä, jotka eivät voi puolustaa itseään. Älä vahingoita tai loukkaa ketään. Ole valmis puolustamaan maatasi. Tee työtä kunniasi eikä ansiosi tähden. Älä koskaan riko lupaustasi. Nuhteettomalla elämälläsi säilytä maasi kunnia. Mieluummin kuole rehellisesti kuin elä epärehellisesti. Ritarius vaatii, että nuoret on kasvatettava suorittamaan raskaimmatkin ja halvimmatkin tehtävät ilomielin ja armeliaasti ja tekemään hyvää toisille (Baden-Powell 1908, ) Partiolaisen tulee siis aina olla valmiina auttamaan ja palvelemaan lähimmäisiään. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Partioihanteet ja partiolupaus kuvaavat lyhyesti partion arvopohjaa nuorten ymmärtämällä tavalla. Partiolupauksen antaminen on merkki siitä, että partiolainen pyrkii omasta tahdostaan sitoutumaan partion arvoihin. Partiolupaus perustuu Baden-Powellin alun perin laatimaan partiolupaukseen. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto 9.) Partiolupauksessa tehdään partiotervehdys, jossa peukalo pitää pikkusormea allaan ja muut kolme sormea on pystyssä. Partiotervehdyksen kolme sormea tarkoittavat tunnusta, lupausta ja ihanteita eli 1. Jumalan, lähimmäisen, isänmaan ja ihmiskunnan rakastamista 2. muiden auttamista11 11 3. partioihanteiden toteuttamista omassa elämässä. Peukalo pikkusormen päällä muistuttaa siitä, että isompi suojelee pienempäänsä ja vahvemman tulee tukea heikompaa. Peukalosta ja pikkusormesta muodostuva ympyrä on muistutus partiolaisten maailmanlaajuisesta sisaruspiiristä. (Saarinen & Savolainen 2007, 29.) Partiolupaus on nykyään seuraavanlainen: Lupaan parhaani mukaan rakastaa Jumalaani, omaa maatani ja maailmaa, toteuttaa [ikäkauden] ihanteita ja olla avuksi toisille. (Suomen partiolaiset Finlands Scouter ry.) Kuva 1. Partiomenetelmä (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry 2007) Partiotoiminnan pohjana toimivat partiomenetelmä ja partio-ohjelma. Partiomenetelmä kuvaa sellaiset partion toimintatavat, joiden avulla päästää partion kasvatustavoitteisiin. Partiomenetelmän avulla suunnitellaan ja arvioidaan toimintaa. Partiomenetelmä on 8-osainen kokonaisuus, jossa kaikki osat ovat yhtä tärkeitä. Ilman erityistä menetelmää partiotoiminta ei eroaisi muiden sellaisten12 12 järjestöjen toiminnasta, joiden ohjelma sisältää samoja elementtejä kuin partio. Partiomenetelmä on määritelty tausta-ajatus siitä, miten partiotoimintaa järjestetään eli se tekee partiosta partion eikä mitä tahansa toimintaa. Partio-ohjelma täsmentää partiomenetelmää. Partiomenetelmän osa-alueet ovat sitoutuminen partion arvoihin, symboliikka, nousujohteisuus, vartiojärjestelmä, tekemällä oppiminen, aikuinen tuki, päivän hyvä työ ja toiminta luonnossa. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto, 1 20.) Partion arvoihin sitoutuminen näkyy siinä, että partiolupaus annetaan jokaisen ikäkauden alussa. Lupauksen antoon valmistaudutaan käymällä läpi mitä luvataan ja mihin sitoudutaan. Jokaisessa lupauksenannossa on mahdollisuus peilata omaa suhdettaan partiolupaukseen. Partio-ohjelman nousujohteisuus tarkoittaa sitä, että kullekin ikäryhmälle tarjotaan sopivan haasteellisia aktiviteetteja; vaativuustaso kasvaa siirryttäessä ikäkaudesta toiselle. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto 6.) Partiossa on oma erityinen symboliikkansa. Partiosymboliikka sisältää toimintatapoja, sisältöjä ja esineitä, joilla on yhteisesti ymmärretty merkitys. Partiossa käytetään muun muassa partioliikkeelle ominaisia nimikkeitä, merkkejä ja tarinoita. Partion symboliikan ymmärtäminen vaatii perehtyneisyyttä asiaan. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto 6.) Partio-ohjelman vartiojärjestelmässä määritellään, millaisissa ryhmissä partiolaisten tulisi toimia. Siinä annetaan ohjeet myös ikäkausijakoon sekä siihen, millainen ihminen voi toimia eri ikäkausien ryhmän johtajana. Partiossa itse tekeminen ja tekemällä oppiminen ovat koko toiminnan perusta. Partio-ohjelman aktiviteetit on suunniteltu siten, että ne kannustavat tähän. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto 7.) Partiossa aikuinen tuki katsotaan tärkeäksi. Sudenpennut tarvitsevat enemmän aikuisen ohjausta, vaeltajille riittää jo taustatukena toimiminen. Päivän hyvä työ liittyy partion palveluajatukseen ja se kasvattaa partiolaisia epäitsekkääseen ajatteluun ja toisten auttamiseen. Partio-ohjelman eri aktiviteetit kannustavat toimintaan luonnossa. Luonnossa liikkuminen opettaa toimimaan luonnon ehdoilla sekä suojelemaan ympäristöä. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto 7 9.)13 Partiotoiminta käytännössä Partio toimii yli 200 maassa ja partiolaisia on noin 38 miljoonaa. Partiotoiminta on vapaaehtoistoimintaa. Suomessa on noin partiolaista ja lippukuntia noin 820. Suomen keskusjärjestönä toimii, vuonna 1972 perustettu, kaksikielinen, Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry. (Suomen Partiolaiset - Finlands Scouter ry.) Partiolippukuntia, partion paikallisyhdistyksiä, on sekä suomen- että ruotsinkielisiä. Osa lippukunnista suorittaa meripartio- ja osa maapartio-ohjelmaa. Partiotoiminta on suunnattu kaikille yli 7-vuotiaille partiolaisille, siis myös aikuisille. Lippukuntiin kuuluvat yksittäiset partiolaiset kuuluvat ikäkausiryhmittäin sudenpentuihin, seikkailijoihin, tarpojiin, samoajiin, vaeltajiin tai aikuisiin. Partiotoiminta on kaikille avointa ja puoluepoliittisesti sitoutumatonta. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) Partiossa toimitaan ikäkausittain seuraavasti: 1. Sudenpennut ovat 7 9-vuotiaita uusia partiolaisia. Sudenpentuohjelma koostuu yhdessä puuhaamisesta erilaisten taitojen opettelusta tarinoita apuna käyttäen. Sudenpenturyhmää kutsutaan laumaksi. Lauma kokoontuu viikoittain ja siinä on yleensä 8 12 sudenpentua. Sudenpentulauman johtajana toimii kaksi aikuista tai kaksi vaeltajaikäistä. Lauman johtajaa kutsutaan akelaksi. Sudenpentujen ohjelma koostuu 35 erilaisesta jäljestä. Jäljet ovat 6 12 askeleen eli tehtävän muodostama aktiviteettikokonaisuus. (Eskola & Huosianmaa 2009, Akelan opas, 1 12.) 2. Seikkailijat ovat jo sudenpentuja huomattavasti kokeneempia, vuotiaita partiolaisia, jotka kaipaavat jo enemmän haastetta kokouksiin ja retkiin. Seikkailijat kokoontuvat viikoittain hengen ryhmissä, joita kutsutaan joukkueiksi. Joukkueissa voi olla 2 3 pienryhmää, joita kutsutaan vartioiksi. Myös seikkailijaryhmän johtajana toimii kaksi aikuista tai kaksi vaeltajaikäistä. Lisäksi jokainen seikkailija saa toimia muutaman kuukauden kerrallaan vertaisjohtajana eli vartionjohtajana omassa vartiossaan. Suoritettuaan tervetuloa -vaiheen seikkailijat tekevät neljä puolen vuoden mittaista jaksoa, joita kutsutaan ilmansuunniksi. Kukin ilman-14 14 suunta sisältää 20 aktiviteettia, kaksi retkeä, osallistumisen partiotaitokilpailuihin ja vähintään yhden taitomerkin. (Eskola & Huosianmaa 2009, Sammon opas, 1 13.) 3. Tarpojat ovat vuotiaita partiolaisia. Tarpojat toimivat 4 12 hengen vartioissa, jotka kokoontuvat kerran viikossa. Lisäksi tarpojille järjestetään koko ikäkauden yhteisiä tapahtumia 1 2 kuukauden välein. Tarpojien vartionjohtajana toimii samoaja. Tarpojaohjelma koostuu neljästä puolen vuoden jaksoista, tarpoista. Jokainen tarppo pitää sisällään sekä pakollisia että valinnaisia aktiviteetteja. Jokaisen jakson lopussa järjestetään päätöstapahtuma, jossa testataan opittuja taitoja. (Eskola & Huosianmaa 2009, Tarpojaluotsin opas, 1 14.) 4. Samoajat ovat vuotiaita partiolaisia, jotka jo osaavat opettaa partiotaitoja muille. Samoajat kokoontuvat 4 12 hengen vartioissa. Samoajille järjestetään kaikkien vartioiden yhteistä toimintaa 1 2 kuukauden välein. Samoajilla on myös vastuullaan tarpoja-ryhmien vetäminen. Samoajien ohjelma sisältää kokonaisuuksia, taskuja, joista kukin sisältää 5 7 aktiviteettia. Aktiviteetit ovat erimittaisia ja osa niistä on valinnaisia ja osa pakollisia. (Eskola & Huosianmaa 2009, Samoajaluotsin opas, 1 11.) 5. Vaeltajia ovat vuotiaat partiolaiset, jotka muodostavat 3 5 hengen vartioita. Yksi vaeltajista toimii ryhmän johtajana. Vaeltajat kokoontuvat 1 2 kertaa kuukaudessa tekemään omia aktiviteettejaan. Vaeltajaohjelma on jaettu 33 aihealueeseen, joista jokaisesta tulee tehdä vähintään yksi aktiviteetti neljän vuoden aikana. Jokainen vaeltaja tekee henkilökohtaisen vaelluskartan, johon kukin valitsee itselleen sopivimmat aktiviteetit. Oma vaelluskartta päivitetään kerran vuodessa. (Eskola & Huosianmaa 2009, Vaeltajaluotsin opas, 1 10.) 6. Aikuiset ovat yli 22-vuotiaita partiolaisia. Aikuisen tehtävänä on toimia kasvattajana ja lasten ja nuorten toiminnan mahdollistajana. Aikuinen on läsnä tarvittaessa eli hän osaa antaa nuoremmille johtajille tilaa toimia tukien heitä heidän kasvatustehtävässään. (Eskola & Huosianmaa 2009, Johdanto, )15 Aikaisempaa partiotutkimusta Niina Raevaara on tutkimuksessaan Partiotoimintaa seurakunnassa todennut partion ja seurakunnan yhteistyöstä seurakunnan tärkeimmäksi velvollisuudeksi lippukuntaa kohtaan raha-avustuksen, toiminnan resurssien turvaamisen sekä taloudellisen turvaamisen. Toiminnan resurssien turvaamisesta tärkeimmäksi velvollisuudeksi nousi kokoontumistilojen hankkiminen ja järjestäminen. (Raevaara, 2007, ) Seurakunnan työntekijän osallistuminen lippukunnan tapahtumiin ja toimintaan nähtiin myös tärkeäksi. Lisäksi arvostettiin seurakunnan työntekijän mahdollisuutta olla lippukunnan käytettävissä tarvittaessa, konsultointimahdollisuutta sekä yleistä yhteydenpitoa seurakunnan ja lippukunnan välillä. Yksittäiset vierailut puolin ja toisin nähtiin myös joissakin vastauksissa tärkeiksi. Sen lisäksi, että seurakunnan työntekijöiden toivotaan osallistuvan lippukunnan tapahtumiin, nähdään tärkeäksi myös seurakunnan yhteydenpitoa lippukuntiin. (Raevaara, 2007, 32.) Raevaara kysyi tutkimuksessaan myös lippukunnan velvollisuuksista seurakuntaa kohtaan. Suuri osa vastaajista oli sitä mieltä, että tärkein velvollisuus on auttaminen jumalanpalveluksissa ja muissa tapahtumissa. Melkein yhtä tärkeänä pidettiin osallistumista seurakunnan toimintaan osana lippukunnan muuta toimintaa. Melkoinen osa vastaajista, joilla oli taustayhteisönä seurakunta, oli myös sitä mieltä, että lippukunnan velvollisuutena on uskontokasvatuksen toteuttaminen sekä hengellisen ja kristillisen kasvatuksen antaminen luontevana osana lippukunnan toimintaa. Jotkut vastaajat olivat sitä mieltä, että yhteisten arvojen ja periaatteiden huomioiminen ja kunnioittaminen on tärkeää, mutta kaikkien vastaajien mielestä niitä ei kuitenkaan itse aina tarvitse hyväksyä. (Raevaara 2007, ) Raevaaran tutkimuksen mukaan tärkeimmäksi tavaksi yhteistyön kehittämisen oli yhteistyön ja yhteydenpidon lisääminen. Vastaajat halusivat, että he tapaisivat seurakunnan partiotyöstä vastaavan työntekijän useammin tai että he edes tuntisivat tämän. Osa vastaajista ei tiennyt, kuka partiotyöstä vastaava työntekijä oli tai oliko kyseistä työntekijää edes nimetty. Monet vastaajat olivat sitä miel-16 16 tä, että voisivat olla itse aktiivisemmin yhteydessä seurakuntaan ja sen työntekijöihin, mutta monet olivat sitä mieltä, että seurakunnan pitää aktivoitua asiassa. (Raevaara 2007, 38.) Raevaara kertoo tutkimuksessaan huomanneensa, että lippukuntien ja taustayhteisönä toimineen seurakunnan yhteistyö on monipuolista ja vaihtelevaa. Hän näkee tärkeimmäksi kehittämishaasteeksi lippukunnan aseman vakiinnuttamisen ja selkeyttämisen osaksi seurakunnan toimintaa siten, että jokainen lippukunta tietäisi, mikä on heidän asemansa kyseisessä seurakunnassa. (Raevaara 2007, 44.)17 17 3 DIAKONIA 3.1 Diakonia Diakoniatyön juurten katsotaan ulottuvan Jeesuksen aikaan, jolloin Jeesus opetti ihmisiä rakastamaan lähimmäisiään ja kunnioittamaan toinen toistaan. Uudessa Testamentissa tällaisesta lähimmäisenrakkaudesta ja toisten kunnioittamisesta kertoo muun muassa vertaus laupiaasta samarialaisesta. Diakoniatyön käsikirja (2002) määrittelee sanan diakonia palvelemiseksi. (Koskenvesa 2002, ) Uudemman tutkimuksen mukaan (Collins, 1990) sana diakonia ei olekaan niin yksiselitteinen kuin tähän asti on asia ymmärretty. Tämän käsityksen mukaan kreikankieliset ilmaukset diakonein, diakonia ja diakonos on tulkittu yksipuolisesti ja väärin. Vääräksi on erityisesti tulkittu se, että sanojen merkityskenttä on keskittynyt palveluun, erityisesti pöytäpalveluun ja sosiaalis-karitatiiviseen toimintaan. Collinsin mukaan verbi diakonein tarkoittaa ensisijaisesti lähetettynä, viestinviejänä toimimista. Vaikka sanan diakonia perinteinen tulkinta onkin kyseenalaistettu, pidetään epätodennäköisenä sitä, että sanan käytöstä kokonaan luovuttaisiin, koska sanalla on nykyään hyvin laaja käyttäjäkunta. (Latvus 2009.) Latvus toteaa artikkelissaan (Diakonian tutkimus 1/2009) seuraavaa: On epätodennäköistä, että sen käytöstä luovuttaisiin, vaikka sille annettu uusi nykymerkitys poikkeaa alkuperäisestä radikaalisti. Diakonia-sanasto elää uutta elämää ja viihtyy hyvin erilaisessa merkityksessä. Ehkä voisimme puhua semanttisesta kierrättämisestä. Tässä kohden historian pyörän kääntäminen takaisinpäin on ilmeisen mahdoton tehtävä. Suomen evankelisluterilaisen kirkon mukaan diakoniatyön tehtävänä on lievittää ja poistaa ihmisten kärsimystä ja hätää. Tavoitteena on auttaa ihmistä yksilönä ja yhteisössä selviytymään elämän vaikeuksien keskellä. Suomen evankelisluterilaiselle kirkolle on tyypillistä se, että diakoniatyö on osa paikallisseurakuntien toimintaa. Diakoniatyö toteutuu sekä diakoniaviranhaltioiden että vapaaehtois-18 18 ten työntekijöiden toimesta. Diakoniatyö toteutuu yksilöllisesti, esimerkiksi päihde- ja huumeongelmaisten tukemisena, ryhmissä, yhteiskunnallisena vaikuttamisena sekä kansainvälisenä diakoniana. (Suomen evankelisluterilainen kirkko.) Evankelisluterilaisessa kirkossa diakonia on kirkon elämässä toteutettavaa kristilliseen uskoon ja rakkauteen perustuvaa palvelua. Diakoniaa toteutetaan sekä kotimaassa että ulkomailla. Diakonia etsii, lievittää ja poistaa ihmisten hätää ja kärsimystä. Kirkollinen diakonia pyrkii auttamaan erityisesti niitä, jotka jäävät muun avun ulottumattomiin. Diakoniatyötä tehdään esimerkiksi perhe-, vammais-, vankila-, mielenterveys-, päihde-, sielunhoito- ja maahanmuuttajatyönä. Diakoniatyöhön kuuluu myös muun muassa taloudellinen avustaminen, Yhteisvastuu-keräys, Palveleva puhelin sekä diakoniakasvatus. Diakoniatyö on siis myös kirkon tekemää sosiaalityötä. (Jääskeläinen 2002, ) Erik Blennberger määrittelee diakonian niin sanotun konsentrisen diakoniakäsitteen kautta. Tähän samakeskiseen diakoniakäsitteeseen päästään jäsentämällä yhteen seitsemän määritelmäehdotusta. Määritelmässä edetään rajoitetusta diakoniamäärityksestä kohti avarampaa määrittelyä, erityisseikoista kohti yleistä diakoniaa. Blennberger määrittelee diakonian seuraavasti: 1. Diakonia tarkoittaa kirkollisen diakonia toimintoja. Diakonian toimintoihin kuuluvat tuolloin ennen kaikkea karitatiiviset, hallinnolliset, katekeettiset, liturgiset ja sakramentaaliset tehtävät. Blennbergerin mukaan tämä tulkinta on ahdas ja se henkii tiettyä virka- tai toimivaltuus ajattelua eikä diakonia edellytä diakoniatehtävän ammattimaisuutta, vaan sitä voidaan tehdä myös vapaaehtoisvoimin. Tämä kapea tapa määritellä diakonia voi johtaa käsitykseen, että diakonia tulisi pohjimmiltaan ymmärtää diakonaattiin kytkeytyvänä keskeisenä kirkollisena tehtävänä. 2. Diakonia tarkoittaa kirkollista sosiaalista työtä. Blennberger katsoo tämän määritelmän vastaavan sisällöltään parhaiten tavallista käsitystä siitä, mitä diakonia tarkoittaa. Määritelmän mukaan sellaiset karitatiiviset, hallinnolliset ja katekeettiset tehtävät, joilla on virallinen tai järjestelmään kuuluva sija kirkollisissa yhteyksissä, voidaan kaikki kuvata diakoniaksi.19 19 3. Diakonia tarkoittaa kirkollista sosiaalista ja poliittista vastuuta. Tämän laajennuksen myötä myös poliittiset asiat, kuten poliittisluontoiset kirkolliset päätökset ja esitykset tai paikallisesti harjoitettu yhteiskuntakritiikki, luetaan osaksi diakoniaa. Vastaavanlainen yhteiskunta-analyysi tai poliittinen toimeliaisuus, ilman organisatorista tai virallista kytköstä kirkkoon, ei täyttäisi diakonian tunnusmerkistöä. Blennbergerin mukaan tällaiselle diakoniakäsitteelle voisi suoda erikoisnimityksen poliittinen diakonia. 4. Diakonia tarkoittaa kirkollista työtä koko ihmisen parhaaksi. Tämä tarkoittaa, että kaikesta kirkollisesta työstä tulee diakoniaa. Sakramentit ja julistus sekä lähetys ja evankelioiminen saisivat tässä määritelmässä diakonisen olemuksen. Julistus ja sakramentit sisältävät luonnostaan diakonisen merkityksen, koska ne tähtäävät ihmisen ja luomakunnan eheyttämiseen. 5. Diakonia tarkoittaa kaikkien ihmisten sosiaalista vastuunkantoa. Tämä diakoniamääritelmä keskittyy yksittäisten ihmisten toimintaan eikä edellytä mitään virallista tai järjestäytynyttä kirkollista taustaa. Kaikki arkipäivän pienet teot olisivat diakoniaa, kunhan niiden tekijät olisivat kristittyjä. 6. Diakonia tarkoittaa kaikkien ihmisten sosiaalista ja poliittista vastuunkantoa. Tässä määritelmässä lisätään edelliseen määritelmään (5) mukaan yhteiskuntakritiikki ja politiikka. Tämä tarkoittaisi sitä, että kristityn poliitikon tekemiset olisivat diakoniaa, mutta ei-kristityn poliitikon tekemiset eivät olisi. Lisäksi voidaan vaatia, että diakoniasta aletaan puhua vasta, kun kristitty hoitaa tehtäviään Kristuksen esimerkkiä seuraten. 7. Diakonia tarkoittaa kaikkia maailman hyviä ja rakentavia tekoja. Tämä määritelmä laskee diakoniseksi toiminnaksi kaikki hyvät teot historiassa. Edelleen tämä tarkoittaa sitä, että diakonia on kaikki ne voimat, jotka edesauttavat elämän eheyttä ja hyvää yhteiskuntaa. Tällainen diakonianäkemys voidaan luontevasti liittää luomisuskoon, jossa Jumalan luomistyö jatkuu ihmisen toimiessa maailmassa Jumalan kanssa yhdessä.20 20 Blennbergerin mukaan useat näistä määritelmistä voidaan nähdä täydennyksinä toisilleen. Ne voidaan jäsentää yhdeksi samakeskiseksi määritelmäksi. Blennbergerin näkemyksen mukaan kuitenkin määritelmät 5 ja 6 rajoittavat asiaa arveluttavalla tavalla ja ne pitäisikin nähdä määritelmän 7 osana. Mikäli diakonian sisältöä pitää määritellä mahdollisimman havainnollisesti, ilman Blennbergerin mallia, on usein varmaan sopivinta määrittää se kirkon sosiaalityöksi ja diakonaatin tehtäviksi määritelmien 1 ja 2 mukaisesti. (Blennberger 2002, ) KAAVIO 1. Blennbergerin diakoniakäsite kaaviokuvana. KAIKKIEN DIAKONIA kaikki hyvät ja rakentavat teot määritelmä(t) (5, 6 ja) 7 KIRKON POLIITTINEN VASTUU (POLIITTINEN DIAKONIA) määritelmä 3 KIRKON SOSIAALINEN TYÖ karitatiivinen (sisältäen myös kansainvälisen diakonian), hallinnollinen ja pedagoginen määritelmä 2 DIAKONIATOIMI (osana kirkon identiteettiä ja tehtävää) määritelmä 1 KIRKON JULISTUS JA SAKRAMENTIT (diakonisessa ulottuvuudessaan) määritelmä Auttaminen ja palvelu seurakunnassa Kristillisen kirkon ja seurakuntien toiminta perustuu Jeesuksen opettamaan kultaiseen sääntöön: Kaikki, mitä te tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te21 21 heille. (Matt. 7:12). Seurakuntatyön keskeisiä arvoja ovat vastuullisuus ja oikeudenmukaisuus. Tämä tarkoittaa jatkuvaa toimintaa ihmisten arjessa niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Toiminnan pyrkimyksenä on pitää huolta kaikista lähimmäisistä, mutta erityisesti heikoista ja syrjäytetyistä. (Suomen evankelisluterilainen kirkko) Luterilaisen auttamisen perustelut lähtevät siitä ajatuksesta, että kirkon tärkein tehtävä on Jumalan kunnian ja armon evankeliumin esillä pitäminen. Tunnustuskirjoissa katsotaan, että tämä aarre on kirkon käytössä ja se vaikuttaa suullisena sanana, pyhässä kasteessa, alttarin sakramentissa ja ripissä, mutta myös veljien ja sisarien keskinäisessä keskustelussa ja rohkaisussa. Varhaisessa luterilaisuudessa keskustele, rohkaisu ja lohduttaminen nähtiin näin ollen omina itsenäisinä tehtävinä julistustyön ja sakramenttien rinnalla. Kirkkokäsikirjan mukaan: Yksityisessä ripissä kuka tahansa voi omantunnon häntä ahdistaessa etsiä lohdutusta ja neuvoa, tunnustaa syntisyytensä tai jonkin erityisen synnin ja saada synninpäästön (Kirkollisten toimitusten kirja, 188). Seurakunta mietinnössä luonnehditaan suomalaista seurakuntaa seuraavasti: Seurakunnan jäsenten ensimmäinen tehtävä on kuunnella toisiaan. Toinen tehtävä on arkipäivän tasolla toteutuva avuliaisuus ja kolmas toisen ihmisen kuorman kantaminen. Ihmisen keskinäisen palvelun muututtua laitospalvelujen kuluttamiseksi seurakunnan tehtävänä on säilyttää keskinäisen avun elämäntapa. Kristuksen ruumis on ristin yhteisö, jossa jäsenet tuntevat toistensa kuormat (Seurakunta 2000, 7.) Raamattu ohjeistaa ihmistä rakastamaan Jumalaa yli kaiken ja lähimmäistään niin kuin itseään. Tässä niin sanotussa rakkauden kaksoiskäskyssä lähestytään auttamisen ajatusta siten, että hyvää ja oikeaa auttamista on se, että kykenee asettumaan toisen ihmisen asemaan ja tekee hänelle vain sellaisia asioita joita toivoisi itselleenkin tehtävän. (Harju 2001, ) Seurakuntien tarjoama auttaminen ja palvelu on hyvin moninaista. Henkisen ja hengellisen avun lisäksi seurakunnat tarjoavat apuaan muun muassa taloudellisissa vaikeuksissa oleville, elämän kriisitilanteissa ja erilaisissa ihmissuhdeky-22 22 symyksissä. Lisäksi seurakunnat järjestävät toimintaa erilaisille kohderyhmille, kuten yksineläjät, päihde- tai mielenterveysongelmaiset ja vanhukset. Näiden auttamismuotojen ja palvelujen tarkoituksena on tukea juuri niitä ihmisiä, jotka eniten apua tarvitsevat. (Suomen evankelis-luterilainen kirkko.) 3.3 Diakoniatyön toimijat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkolaissa sanotaan, että diakonia kuuluu kirkon perustehtäviin. Tunnustuksensa mukaisesti kirkko julistaa Jumalan sanaa ja jakaa sakramentteja sekä toimii muutenkin kristillisen sanoman levittämiseksi ja lähimmäisenrakkauden toteuttamiseksi. (Kirkkolaki 1, ' 2) Kirkkojärjestyksessä diakoniaa täsmennetään seuraavasti: Seurakunnan ja sen jäsenten tulee harjoittaa diakoniaa, jonka tarkoituksena on kristilliseen rakkauteen perustuva avun antaminen erityisesti niille, joiden hätä on suurin ja joita ei muulla tavoin auteta. Toiminnasta määrätään tarkemmin kirkkoneuvoston tai seurakuntaneuvoston ohjesäännöissä. (Kirkkojärjestys 4, ' 3) Diakoniatyön viranhaltijoista on määrätty Kirkkojärjestyksessä. Kirkkojärjestyksen mukaan seurakunnassa pitää olla vähintään yksi diakonian virka. Seurakunta voi myös perustaa yhteisen diakoniatyön viran jonkin toisen seurakunnan tai seurakuntayhtymän kanssa. (KJ 6 ; 9, 50) 3.4 Diakoniatyö Turun ja Kaarinan seurakunnissa Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymässä työskentelee erilaisissa diakoniatyöhön liittyvissä tehtävissä 51 henkilöä. Näistä 22 työskentelee diakoniakeskuksessa ja loput paikallisseurakunnissa. (Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä.) Asiakaskontakteja diakoniatyöntekijöillä oli vuoden 2008 aikana yli 7 000, joista suurin osa eli noin diakoniavastaanotolla. Asiakkaista eniten diakoniavastaanotolla kävi ikäluokasta vuotiaat olevat asiakkaat. Perherakenteeltaan eniten diakoniavastaanoton palveluja käyttivät yksin asuvat, noin kontaktia. Suurin syy asiakaskontaktiin oli taloudelliset kysymykset, yhteensä yli 4 00023 23 tapauksessa. Apua taloudellisiin kysymyksiin sai yhteensä noin asiakasta, sielunhoitoa tai hengellistä keskusteluapua noin asiakasta, terveydenhoidollista apua noin 500 asiakasta. Asiakkaan elämäntilannetta pyrittiin selvittämään yhteensä noin asiakkaan kanssa. Muuta keskusteluapua annettiin noin asiakkaalle. Puhelin- ja sähköpostikontakteja, joissa käsiteltiin pääasiassa samoja kysymyksiä kuin suorassa asiakaskontaktissakin, oli vuoden aikana yhteensä noin kappaletta. (Kirkkohallituksen tilastot vuodelta 2008.) Seurakunnan ruoka-apua haki yhteensä noin asiakasta, joista suurin asiakasryhmä oli yksin asuvat, asiakasta. Toiseksi eniten ruoka-avustusta hakivat yksinhuoltajat, noin 600 asiakasta. Suoranaista taloudellista apua annettiin yhteensä noin ruokakunnalle. Ruokailupalvelu-tilaisuuksia järjestettiin yhteensä 30 ja niissä kävi noin asiakasta. (Kirkkohallituksen tilastot vuodelta 2008.) Diakoniatyön vapaaehtoisia seurakuntayhtymän alueella oli vuoden 2008 aikana yhteensä yli 500 henkilöä. Diakoniatyön avoimia tilaisuuksia järjestettiin vuoden aikana yhteensä noin 750 ja niissä kävi asiakkaita yhteensä noin Muita diakoniatyön tilaisuuksia oli yhteensä 230 ja niissä kävi yhteensä yli asiakasta. Yhtymässä kokoontui säännöllisesti 110 diakoniatyön ryhmää, joista suurin oli eläkeläisryhmät, joissa kävi yhteensä yli 700 asiakasta. Muita säännöllisesti toimia diakoniaryhmiä olivat muun muassa sururyhmät, vammaisten ryhmät ja ihmissuhde- ja mielenterveysryhmät. (Kirkkohallituksen tilastot vuodelta 2008.) Turun ja Kaarinan alueen diakoniatyössä tehtiin yhteensä 135 retkeä tai seurakuntamatkaa, joista kolme suuntautui ulkomaille. Retkillä tai seurakuntamatkoilla oli osallistujia yhteensä Diakoniatyön leirejä oli yhteensä 52 ja niille osallistui yhteensä asiakasta. (Kirkkohallituksen tilastot vuodelta 2008.)24 24 4 TOIMINTAYMPÄRISTÖ 4.1 Taustayhteisö Partiolippukunnalla voi olla taustayhteisönä jokin järjestö, seurakunta tai muu yhteisö. Tämä tarkoittaa yleensä sitä, että lippukunta saa taloudellista tukea taustayhteisöltään. Taustayhteisöjä voi olla myös useampia kuin yksi. Tässä tutkimuksessa minua kiinnostaa erityisesti seurakunta taustayhteisönä. Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry on solminut yhteistyösopimuksen Suomen evankelis-luterilaisen ja Suomen ortodoksisen kirkon kanssa. Sopimuksen tarkoitus on edistää uskontokasvatuksen asemaa osana Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry:n tarjoamaa partiokasvatusta sekä sopia yhteistyön periaatteista. Lippukunnat, joiden taustayhteisönä on tunnustuksellinen uskontokunta, antavat sen tunnustuksen mukaista uskontokasvatusta. Lippukunnat, joilla ei ole uskonnollista taustayhteisöä, tukevat jäsentensä uskonnollista kehitystä sen mukaan, mihin uskonnolliseen yhteisöön jäsenet kuuluvat. (Suomen Partiolaiset Finlands Scouter ry.) 4.2 Seurakunta Yleisesti sana seurakunta tarkoittaa joko koko katolista kirkkoa eli universaalia Kristuksen seurakuntaa tai paikallista kirkon osaa, hallinnollista paikallisseurakuntaa, joka kuuluu johonkin piispan kaitsemaan hiippakuntaan. Tässä opinnäytetyössä sana seurakunta tarkoittaa aina hallinnollista paikallisseurakuntaa. (Suomen evankelis-luterilainen kirkko) Seurakunta on pyhä, Jumalaan luottava yhteisö, joka perustuu uskoon ja rakkauteen, jonka Pyhä Henki herättää ja jossa Pyhä Henki vaikuttaa. Tämä erottaa seurakunnan maallisista järjestöistä ja yhteenliittymistä. Seurakunta on kristillisen uskon mukaan Jumalasta lähtöisin oleva yhteisö. (Katekismus, 52.)25 25 Kirkkolaki määrittelee seurakunnan tehtävät seuraavasti: Toteuttaakseen kirkon tehtävää seurakunta huolehtii jumalanpalvelusten pitämisestä, kasteen ja ehtoollisen toimittamisesta sekä muista kirkollisista toimituksista, kristillisestä kasvatuksesta ja opetuksesta, sielunhoidosta, diakoniasta, lähetystyöstä sekä muista kristilliseen sanomaan perustuvista julistus- ja palvelutehtävistä. (Kirkkolaki 4. luku 1 ). Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa jäsen kuuluu siihen paikallisseurakuntaan, jonka alueella hän asuu. Pääsääntöisesti seurakuntajako noudattelee kuntajakoa. Seurakuntayhtymän muodostavat saman kaikki saman kunnan alueella sijaitsevat seurakunnat. Seurakunnat voivat olla suomen- tai ruotsinkielisiä tai kaksikielisiä. Seurakunnilla on laaja toiminnallinen, taloudellinen ja hallinnollinen itsenäisyys. (Suomen evankelis-luterilainen kirkko.) Seurakunnissa toimii erilaisia viranhaltijoita, kuten pappeja, kanttoreita, diakoniatyöntekijöitä ja nuorisotyöntekijöitä. Palkattujen työntekijöiden lisäksi seurakunnissa toimii laaja vapaaehtoisten joukko, joka osallistuu monin eri tavoin seurakunnan hengelliseen palvelutehtävään. Seurakuntalaisia on myös erilaisissa toimielimissä luottamushenkilöinä. Ylintä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla seurakunnan jäsenistä valittu kirkkovaltuusto ja seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkovaltuusto. (Suomen evankelis-luterilainen kirkko.) 4.3 Turun kaupunki Turku on Länsi-Suomen läänin pääkaupunki. Turku sijaitsee lounaisessa Suomessa Aurajoen rannalla. Turun naapurikunnat ovat Aura, Kaarina, Lieto, Länsi-Turunmaa, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Pöytyä, Raisio ja Rusko. Kaupungin kokonaispinta-ala on 306,4 km². Turussa on asukkaita noin Väestöstä 82,6 prosenttia kuuluu ikäluokkaan 0 64-vuotiaat. (Turun kaupunki.) Turku on Suomen vanhin kaupunki ja sen katsotaan syntyneen vuonna 1229, kun paavi Gregorius IX antoi luvan siirtää Suomen piispanistuimen soveliaampaan paikkaan, kauppapaikkana vilkkaampaan Turkuun. Aurajokilaakso oli jo pitkään ollut asutettua aluetta ja tästä syystä arvellaan myös piispanistuimen päätyneen Turkuun. Turussa sijaitsee Suomen evankelisluterilaisen kirkon26 26 kansallispyhättö, Turun tuomiokirkko. Yksi Suomen huomattavammista linnoista, Turun linna, sai alkunsa todennäköisesti 1200-luvun loppupuolella. Vuonna 1640 perustettiin Turkuun Suomen ensimmäinen yliopisto, Turun akatemia. Turku on palanut useaan otteeseen, mutta tuhoisin paloista oli vuonna 1827, jolloin kodittomaksi jäi turkulaista. Turku on ollut Suomen pääkaupunki vuosina ja aina 1840-luvulle asti Turku oli myös Suomen suurin kaupunki. (Laaksonen 2007, ) 4.4 Kaarinan kaupunki Kaarinan kaupunki sijaitsee Länsi-Suomen läänissä. Nykyisen Kaarinan kaupungin muodostavat entiset Kaarinan, Kuusiston ja Piikkiön kunnat. Kuusiston kunta liitettiin Kaarinaan vuonna 1946 ja Piikkiön kunta vuonna Kaarina julistautui kaupungiksi vuonna Kaarinan rajanaapureita ovat Turun, Länsi- Turunmaan ja Paimion kaupungit sekä Liedon ja Sauvon kunnat. Kaarinan kokonaispinta-ala on noin 180 km². Kaarinassa on asukkaita hieman yli Ikäluokkaan 0 64-vuotiaat kuuluu 85,6 prosenttia väestöstä. (Kaarinan kaupunki) Ensimmäinen maininta Kaarinasta on Turun piispanvaalia koskeva todistus vuodelta Kaarinan Kuusistossa sijaitsevat 1400-luvulta peräisin olevat piispanlinnan rauniot. Linna purettiin vuonna 1528 Kustaa Vaasan käskystä. Vuonna 1808 Kaarinassa käytiin Lemun taistelu. Vuonna 1869 kaarina julistettiin kunnaksi. Kaarinaa on useaan otteeseen yritetty liittää Turun kaupunkiin, mutta Kaarina jatkaa edelleen itsenäisenä kaupunkina. (Dahlbacka 2004, 19 22)27 27 5 TUTKIMUSTEHTÄVÄ JA TUTKIMUKSEN TOTEUTUS 5.1 TUTKIMUSTEHTÄVÄ Tämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää lippukunnanjohtajien ajatuksia partioihanteista, millaista auttaminen ja palveleminen partiossa nykyään on ja tekeekö partio ja diakoniatyö yhteistyötä, jota voisi tarvittaessa lisätä. Tutkimuskysymykseni olivat: 1. Mitä ihanne auttaa ja palvella merkitsee partiolaiselle nykyään? 2. Mitä erilaisia auttamiseen ja palvelemiseen liittyviä toimintamuotoja partiossa on jo olemassa? 3. Voisiko partion ja diakoniatyön yhteistyötä lisätä tai kehittää? 5.2 TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tutkimuksessa käytettiin sekä kvantitatiivista että kvalitatiivista tutkimusmetodia. Tein Turun ja Kaarinan kaupunkien alueella toimiville lippukunnille puolistrukturoidun kyselylomakkeen; näin saatiin laaja-alaista tietoa partiolippukuntien ja seurakuntien diakoniatyön yhteistyöstä. Lomakkeeseen tein myös avoimia kysymyksiä, joiden avulla sain partiojohtajien omakohtaisia näkemyksiä ihanteen merkityksestä. Kysely toteutettiin Webropol-kyselynä kaikille Turun ja Kaarinan kaupunkien alueella toimivien suomenkielisten lippukuntien lippukunnanjohtajille. Sain luvan kyselyn toteuttamiseen Lounais-Suomen partiopiiri ry:stä. Saatekirjeen (liite 1) ja kyselylomakkeen (liite 2) lähetin sähköpostilla. Kyselyitä lähetettiin 43 ja vastauksia tuli 33. Kysely uusittiin kertaalleen ei-vastanneille vastaajille. Kyselyn lopullinen vastausprosentti oli 76,7 prosenttia. Sähköisesti toteutetun kyselytutkimuksen etuina ovat nopeus, suuren joukon tavoitettavuus ja sen edullisuus taloudellisesti. Lisäksi vastaajat saattavat kokea kyselyn vastausten identifiointitietojen salassa säilymisen turvallisemmaksi kuin28 28 suorassa haastattelutilanteessa. Myös vastauksista muodostuu luotettavampia, kun vastaajat saavat rauhassa miettiä omia mielipiteitään kysymyksiin. (Heikkilä 2002, 20.) Kyselyn ongelmana on se, ettei tutkija voi varmasti tietää, ovatko kaikki vastaajat vastanneet rehellisesti kysymyksiin tai ymmärtäneet ne samalla tavalla. Tällaista kyselylomaketta voidaan myös helpommin käyttää väärin. Vastaajat eivät myöskään voi, esimerkiksi väärin ymmärrysten välttämiseksi, tarkentaa kysymyksiä suullisesti. (Heikkilä 2002, 20.) 5.3 Kvantitatiivinen tutkimus Kvantitatiivisen eli määrällisen tutkimuksen avulla kerätään erilaisia lukumääriin ja prosenttiosuuksiin liittyviä kysymyksiä sekä asioiden riippuvuutta ja muutoksia. Tutkimuksen tarkoituksena on löytää asioiden tai ilmiöiden välisiä säännönmukaisia yhteyksiä. Yleensä tällaisessa tutkimuksessa käytetään määrämuotoista vastauslomaketta, jotta kysymysten järjestys ja muotoilu on kaikille sama, jotta kysymysten merkitys olisi mahdollisimman yhdenmukainen. Vastausvaihtoehdot ovat valmiiksi määriteltyjä, joista kukin voi valita itselleen sopivimman vaihtoehdon. (Heikkilä 2001, ) 5.4 Kvalitatiivinen tutkimus Kvalitatiivisen eli laadullisen tutkimuksen avulla pyritään ymmärtämään tutkimuksen kohdetta ja selittämään kohteen käyttäytymisen ja päätöksien syitä. Tällaisen tutkimuksen otos on yleensä suhteellisen pieni, mutta otoksen kohteisiin perehdytään perinpohjaisesti. Kvalitatiivisen tutkimuksen tarkoituksena ei yleensä ole luoda tarkkoja tilastoja tai yleispäteviä esityksiä. (Heikkilä 2001, ) 5.5 Aineiston analysointi Koska tutkimukseni sisälsi sekä kvantitatiivisia että kvalitatiivisia kysymyksiä, päätin käyttää aineiston analyysissä apuna Webropol-tiedonkeruu ja kyselytyö-29 29 kalun ominaisuuksia.avoimet kysymykset olen analysoinut pääasiassa luokittelemalla. Apuna avoimien kysymysten analysoinnissa olen käyttänyt myös Webropol-ohjelman beta-raportointi-menetelmää. 30 30 6 TUTKIMUKSEN TAUSTATIEDOT Kyselyyn vastasi kaiken kaikkiaan 33 lippukunnanjohtajaa yhteensä 43 lippukunnasta. 12 lippukunnista oli poikalippukuntia, 11 tyttölippukuntia ja 10 yhteislippukuntia. Kaksi lippukunnista oli pieniä, 0 30 jäsenen, lippukuntia jäsenen lippukuntia oli yhteensä 4 kappaletta. Lippukuntia, joissa oli jäseniä enemmän kuin 81, oli yhteensä 27 kappaletta. TAULUKKO 1. Lippukunnassasi on jäseniä Lippukunnat voivat siis käyttää toiminnassaan joko maa- tai meripartio-ohjelmaa tai molempia yhdessä. Maapartio-ohjelma oli käytössä yhteensä 26 lippukunnassa ja meripartio-ohjelma 9 lippukunnassa. Päällekkäisyys meri- ja maapartio-ohjelman käytössä saattaa selittää vastanneiden kokonaismäärää isomman ohjelmien käyttäjämäärän. Lippukunta voi siis käyttää sekä maa- että meripartio-ohjelmaa. 29 lippukunnalla oli käytössä vuoden 2008 uusi partio-ohjelma ja neljällä lippukunnalla oli käytössä vielä vanha ohjelma. 25 lippukuntaa ilmoitti taustayhteisökseen evankelis-luterilaisen seurakunnan. Muita taustayhteisöjä oli seuraavasti: kahdella lippukunnalla oli taustayhteisönä kunta, kolmella jokin järjestö, nuorisoseuran taustayhteisökseen ilmoitti kaksi lippukuntaa ja kahdella lippukunnalla oli oma tukiyhdistys. Kahdella lippukunnalla ei ollut lainkaan taustayhteisöä. Lippukunnalla voi olla useampia taustayhteisöjä. Yleisesti ottaen kyselyssä nousi esiin, että partioihanteet ovat suurimmalle osalle lippukuntia jokapäiväistä elämää. Kysyttäessä, miten partioihanteet näkyvät 31 31 lippukuntasi toiminnassa, vastauksia tuli aivan laidasta laitaan. Osassa vastauksista kuvattiin, miten ihanteet näkyvät kaikessa toiminnassa ja kaikissa ikäkausissa ja osassa vastauksista oli annettu joitakin esimerkkejä siitä, miten ihannekasvatusta lippukunnassa toteutetaan. Osassa vastauksista jäätiin pohtimaan, miten ihanteet sitten käytännön toiminnassa näkyvät; suunnitelmissa ja tavoitteissa ne kyllä näkyvät. Partioihanteiden pitäisi olla partiolaisen elämänohjeina. Partiosta tekee partion ihanteiden mukaan tekeminen partiomenetelmän keinoin. Meillä mielestäni partioihanteet luovat tavoitteet toimintatavoille kohti partion päämääriä. Joistakin vastauksista kävi ilmi, että edes lippukunnanjohtajat eivät välttämättä ole joutuneet pohtimaan partioihanteiden merkitystä. Joistakin vastauksista ilmeni, että joko kysymys oli väärin aseteltu tai sitten ihanteiden sisältö ei ollut aivan vastaajan hallussa. Yhteistyötä muiden lippukuntien kanssa, käymme kursseilla ja koulutamme itseämme, teemme retket ja leirit aina luontoon tai luonnon läheisyyteen. Arvostamme toinen toistemme taitoja ja hyödynnämme niitä kokouksissa. 43,8 prosenttia vastanneista piti nykyisistä partioihanteista eniten arvostettuna ihannetta kunnioittaa toista ihmistä, toiseksi eniten, 21,9 prosenttia vastanneista, arvostettiin ihannetta kehittää itseään ihmisenä. Seuraaviksi tärkeimmiksi ihanteiksi koettiin ihanteet tuntea vastuunsa ja tarttua toimeen (15,6 %) sekä rakastaa luontoa ja suojella ympäristöä (12,5 %). Myös ihanteet olla luotettava ja rakentaa ystävyyttä yli rajojen koettiin kahden vastaajan mielestä tärkeimmiksi ihanteiksi. Ihanne etsiä elämän totuutta ei saanut yhtään mainintaa. TAULUKKO 2. Minkä nykyisistä ihanteista itse arvostat korkeimmalle?32 32 18 vastaajaa koko otoksesta oli huomannut, että ihanne auttaa ja palvella oli jäänyt pois nykyisistä partioihanteista. Tämä on 54,5 prosenttia vastanneista. Lähes saman verran eli 15 vastaajaa (45,5 %) ei ollut huomannut asiaa. Olisi mielenkiintoista selvittää vielä, mieltävätkö lippukunnanjohtajat ihanteen sisältyvän partiotunnukseen ole valmis ja jos mieltävät, niin miten. Kun tutkimuksessa kysyttiin, mitä partiotunnus "Ole valmis" mielestäsi tarkoittaa, vastaukset olivat hyvin vaihtelevia. Osassa vastauksia oltiin sitä mieltä, että partiolaisen pitää olla koko ajan valmiina toimimaan tilanteessa kuin tilanteessa. Toisista vastauksesta taas käy ilmi, että pitää olla valmiina, jos oma elämäntilanne sen sallii. Myös valmiina olemisen ajatuksessa oli melkoisesti liikkumavaraa. Kymmenen vastaajista oli sitä mieltä, että partiotunnus tarkoittaa toisen auttamista ja palvelua. Joillekin valmiina olo tarkoitti vain partion tuomia haasteita. Jonkun vastaajan mielestä valmiina oleminen on Henkistä valmiutta ottaa vastaan haasteita ja vastuuta tai Kykyä toimia tilanteessa. Olkoon se nuotion sytytys tai loukkaantuneen auttaminen, aina osataan. Monissa vastauksissa löytyi ajatus siitä, että partiolaiseen tulee olla aktiivinen ja osallistuva. Lisäksi yhdestä vastauksesta löytyi ajatus siitä, että kaikki haasteet on voitettavissa. Ole valmis auttamaan ja tukemaan. Ole valmis tarttumaan toimeen omien mahdollisuuksiesi mukaan. Ole positiivinen. Ole valmis muuttamaan suuntaa, muuttamaan mielipidettä. Ole avoin ja ota muut huomioon. Suuressa osassa lippukuntia auttaminen ja palvelu tuntuivat kuuluvan kiinteänä osana lippukunnan toimintaan. Monet lippukunnat ovat olleet mukana erilaisissa keräyksissä ja tempauksissa. 19 vastaajaa oli vastannut kysymykseen minkä tyyppistä yhteistyötä lippukuntasi tekee auttamis- ja palvelemisteemaa ajatellen. Neljässätoista vastauksessa käy ilmi, että lippukunta on ollut tavalla tai toisella toteuttamassa jumalanpalvelusta tai muuta seurakunnallista tapahtumaa. Kuudesta vastauksesta löytyy osallistuminen kolehdin keräämiseen. Yhteisvastuukeräyksen mainitsee kolme vastaajaa. Myös muut keräykset mainitaan kolmessa vastauksessa. Kolme vastaajaa on maininnut erilaisten tapahtumien, kuten veteraanitapahtumien, järjestelyissä auttamisen. Muita auttamistapoja mainittiin 33 33 yksittäisissä vastauksissa seuraavasti: lipunnosto, kirkkokahvien keittäminen, kynttilöiden sytyttäminen sankarihaudoille ja puuhastelu sisarlippukunnan kanssa. Yhdessä lippukunnassa ei tehdä mitään tähän teemaan liittyvää ja yhdessä tehdään tarjonnasta ja resursseista riippuen. Yhdessä vastauksessa oli ajateltu auttaminen ja palvelu vastapalveluksi seurakunnan antamalle avustukselle ja osallistumalla tempauksiin tulee omakin toiminta tutuksi. Kysyttäessä kuinka tärkeänä pidät auttamista ja palvelua partiossa, 23 vastaajista (69,7 %) piti asiaa joko tärkeänä tai erittäin tärkeänä. Neljä vastaajaa ei osannut sanoa, kuinka tärkeänä he asiaa pitävät ja viisi (18,2 %) piti asiaa kuitenkin vähän tärkeänä. TAULUKKO 3. Kuinka tärkeäksi koet auttamisen ja palvelun partiossa (asteikolla 1-5, jossa 1 erittäin tärkeä, 5 ei yhtään tärkeä)? Kysymykseen miten auttaminen ja palvelu näkyy lippukuntasi eri ikäkausien toiminnassa vastasi yhteensä 23 vastaajaa. Vastauksista käy ilmi, että nuoremmille ikäkausille suunnatut auttamis- ja palvelemistehtävät ovat useimmiten lähiympäristön viihtyvyyteen liittyviä tehtäviä, kuten kokoontumistilojen ja sen lähiympäristön siivoamista. Vanhemmille ikäkausille onkin tarjolla jo vaihtelevampaa auttamis- ja palvelutehtävää. Neljätoista vastaajaa mainitsee erilaiset tempaukset, hankkeet ja auttamisprojektit, kuten keräyksiin osallistuminen ja vanhusten auttaminen. Monessa vastauksessa tulee esiin partion nousujohteisuus eli se, miten partiossa vanhemmat ikäkaudet auttavat nuorempia ikäkausia. Myös toisten auttaminen ja toisesta ihmisestä huolehtiminen nousevat joistakin vastauksista esiin. Kolme vastaajaa kertoo auttamisen ja palvelun näky-34 34 vän pieninä tekoina arjessa. Eräällä lippukunnalla tarpojavaiheen viimeisenä vuonna suoritetaan jokin palvelutehtävä ja samassa lippukunnassa johtajat käyvät luovuttamassa säännöllisesti verta. Jossain lippukunnassa taas lippukunnanjohtaja näkee palvelun vain johtajien välisenä keskinäisenä auttamisena. Yhdessä seurakunnassa auttaminen ja palvelu nähdään hyvinkin laaja-alaisesti toinen toisensa auttamisesta aina yhteisvastuullisiin asioihin (vanhustenhuolto, ympäristö) osallistumisena. Yhden lippukunnanjohtajan mukaan eniten auttaminen ja palvelu näkyvät seurakunnan ja partiopiirin palvelutehtävissä. Sitten on tietysti vielä toinen ääripää, jossa lippukunnanjohtaja vastaa hieman skeptisesti kysymykseen: Auttaminen ja palvelu on varmasti jotenkin jäänyt "pois muodista". Luulenpa, että ikäkausi kuin ikäkausi pyrkii järjestämään jotakin, jonka voi sisällyttää auttamiseen ja palveluun, mutta...ei välttämättä näy hirveästi nykyään. Kysymys, mitä partion auttamisen ja palvelun projekteja tiedät, palautti 15 vastaajan mieliin Suomen partiolaisten nykyisen ja aikaisemmat kehitysyhteisprojektit. Kaikista vastanneista (23) viisitoista mainitsi ulkomaiset projektit Wergujaram, Bhaktabur tai Woomal. Näistä viimeisin on Suomen partiolaisten tämän hetkinen yhteistyöprojekti Woomal Senegalissa. Kotimaisista auttamis- ja palveluprojekteista mainitaan veteraaneille suunnattu projekti, hyväntekeväisyystempaukset sekä paperin- ja pahvinkeräyssysteemin kehittäminen omalla alueella. Yksi lippukunnanjohtajista mainitsee vanhan vaeltaja-ohjelman palvelutempaukset. Kahdessa vastauksessa mainitaan osallistuminen luontoon liittyviin tempauksiin tai projekteihin, jotka on toteutettu raivaamalla metsää tai kunnostamalla lähialueen metsäreitistöjä virkistyskäyttöön. Yksi vastaajista muistaa taannoisen verenluovutuskampanjan. Kuusi vastaajista ei tiennyt tai muistanut yhtäkään auttamis- tai palveluprojektia. 43,8 prosenttia vastaajista kertoo osallistuneensa johonkin järjestön tai piirin auttamis- tai palveluprojektiin, joista mainitaan jälleen kehitysyhteistyöprojektit. Muita mainittuja projekteja ovat Kaarinan alueen Rauha-projekti, nälkäpäivänkeräys ja veteraani-tempaus. 35 35 43,8 prosenttia vastanneista eli 14 lippukunnanjohtajista kertoo osallistuneensa viimeisen vuoden aikana muihin kuin järjestön tai piirin palvelutempauksiin. Näistä kolme mainitsee Yhteisvastuu-keräyksen. Yhdestä lippukunnasta on osallistuttu verenluovutustempaukseen ja yhdestä nälkäpäiväkeräykseen. Yksi vastaajista kertoo lippukuntansa olleen mukana Kaarinan kaupungin 700- vuotisjuhlien järjestelyissä. Yksi lippukunta on kerännyt rahaa Itämeren suojeluun. Yhdestä lippukunnasta on osallistuttu risusavottaan ja yhdestä Varissuon siivoamisen sekä luontopolun hoitamiseen. Kaiken kaikkiaan toiminta seurakunnan kanssa tuntuu olevan melkoisen yleistä. 32 vastaajaa oli vastannut kysymykseen tekeekö lippukuntasi auttamiseen liittyvää yhteistyötä seurakunnan kanssa. Vastanneista 26 (81,3 %) ilmoitti tekevänsä yhteistyötä ainakin jossain muodossa. Suurin osa eli 68,8 prosenttia vastaajista ilmoitti tekevänsä yhteistyötä vuosittain. TAULUKKO 4. Tekeekö lippukuntasi auttamiseen liittyvää yhteistyötä seurakunnan kanssa? Kysymykseen mitä seurakunnan diakoniatyö sinun mielestäsi on, vastasi kaiken kaikkiaan 22 vastaajaa. Vastaajista 16 osasi suurin piirtein kertoa, mitä seurakunnan tekemä diakoniatyö on. Näiden 16 vastaajan mukaan diakoniatyö on humanitääristä auttamis- ja palvelemistyötä, jota tehdään hädässä olevien auttamiseksi. Se on myös eri elämäntilanteissa olevien ihmisten auttamista ja tukemista. Suuressa osassa vastauksista käy ilmi, että diakonia pyrkii auttamaan ja palvelemaan ihmisiä monin eri tavoin; kuuntelemalla, olemalla läsnä, antamalla henkistä tukea, auttamalla vähävaraisia, osoittamalla lähimmäisen rakkautta ja pyrkimällä auttamaan erilaisissa elämän ahdinkotilanteissa. Yksi vastaajista mainitsee erityisesti veteraanien parissa tehtävän työn ja yksi pitää 36 36 diakoniatyötä terapiana. Yhdessä vastauksessa sanotaan, että diakoniatyö on heikompiosaisista huolehtimista ja tasa-arvoisen yhteiskunnan luomista. Joku näkee diakoniatyön laaja-alaisempana yhteyden pitämisenä seurakuntalaisiin ja seurakuntaan sidoksissa oleviin ihmisiin ja instituutioihin. Viisi vastaajista ilmoittaa, että diakoniatyö on täysin tai melko tuntematon työmuoto. Yksi näistä viidestä vastaajasta on sitä mieltä, että hänellä ei ole mitään käsitystä ja yksi on aivan varma, että diakoniatyöllä ei ole mitään yhtymäkohtaa partioon. Yksi vastaajista ei ole vastannut mitään. Kysyttäessä olisiko lippukuntasi valmis tekemään lisää yhteistyötä seurakunnan diakoniatyön kanssa, vastasi 31 prosenttia vastaajista myönteisesti. 69 prosenttia vastanneista oli sitä mieltä, että he eivät halua tehdä enempää yhteistyötä diakoniatyön kanssa. Kysymykseen vastasi yhteensä 29 vastaajaa. Jatkokysymyksenä tähän kysymykseen oli, millaista yhteistyö voisi olla. Yhteistyön muodoiksi määriteltiin selkeästi käytännön tekemistä, johon nuorempien partiolaistenkin olisi helppo osallistua. Hyvinä yhteistyön muotoina nähtiin esimerkiksi vähävaraisten leirin järjestäminen tai voitaisiin käydä maalaamassa jonkun mummon tai papan aita. Yksi vastaaja ei osannut määritellä yhteistyön muotoa, mutta piti kuitenkin yhteistyötä tärkeänä: Yhteistyötä voisi yleisesti olla enemmän, varsinkin palvelutempauksia jotta jokainen pääsisi toteuttamaan sitä myös seurakunnan tasolla. Esimerkiksi sudenpentujen rooli seurakunnan yhteistyössä on tällä hetkellä olematon. TAULUKKO 5. Olisiko lippukuntasi kiinnostunut tekemään lisää yhteistyötä seurakunnan diakoniatyön kanssa? Yhdessä vastauksessa lähdettiin liikkeelle melkoisen matalin odotuksin tekemään yhteistyötä. Vastaajalla oli toive, että diakonissa voisi tulla vaikka esittäytymään johonkin partiokokoukseen ja kertoa omasta työstään. Yksi vastaa- Näytä lisää
PARTIO Mitä se on? Mitä partio on? Partio on monipuolinen harrastus lapsille, nuorille ja aikuisille Partio on käytännön toimintaa, jonka takana on kuitenkin arvoja ja ihanteita Viikoittaisissa kokouksissa Lisätiedot Tuuspartion historiaa: Mitä partiossa tehdään?
Tervetuloa partioon Partio on vastavoima Miks mun pitäis ja Ei kuulu mulle -asenteille. Partiossa toimitaan ryhmissä, jotka noudattavat partio-ohjelmaa. Tärkeää on se, että saa tehdä itse. Pienimmätkin Lisätiedot LIPERIN SEURAKUNTA - KOHTAAMISEN PAIKKA. Seurakunnan strategia
LIPERIN SEURAKUNTA - KOHTAAMISEN PAIKKA Seurakunnan strategia TOIMINTA-AJATUS Liperin seurakunta kohtaa ihmisen, huolehtii jumalanpalveluselämästä, sakramenteista ja muista kirkollisista toimituksista, Lisätiedot Rahan henki. Turun arkkihiippakunnan luottamushenkilöiden koulutuspäivä Henna Ahtinen Talouspäällikkö Paimion seurakunta
Rahan henki Turun arkkihiippakunnan luottamushenkilöiden koulutuspäivä 14.11.2015 Henna Ahtinen Talouspäällikkö Paimion seurakunta Kirkon tehtävä Tunnustuksensa mukaisesti kirkko julistaa Jumalan sanaa Lisätiedot Meidän kirkko Osallisuuden yhteisö
Meidän kirkko Osallisuuden yhteisö Suomen evankelis-luterilaisen kirkon strategia vuoteen 2015 Kirkon strategia 2015 -työryhmän esitys kirkkohallitukselle KIRKON PERUSTEHTÄVÄ (MISSIO) Kirkon tehtävä on Lisätiedot TILASTOT Ikäryhmät Ikäkausien suhteelliset osuudet Ikäkausien suhteellisten osuuksien muutos
TILASTOT 2015 4 Yhteenveto 7 Jäsenistö Suomen Partiolaisten jäsenet Jäsenmäärän muutos edellisvuoteen verrattuna: Jäsenmaksun maksaneet jäsenet Rekisteriin kirjatut jäsenet Ikäryhmät Ikäkausien suhteelliset Lisätiedot LUTERILAISUUS TÄNÄÄN SCHMALKALDENIN OPINKOHTIEN VALOSSA
STI, 25.9.2013 DANIEL NUMMELA LUTERILAISUUS TÄNÄÄN OPINKOHTIEN VALOSSA TUNNUSTUSKIRJAT TUTUIKSI JOHDANTO - 1517 Lutherin 95 teesiä - 1530 Augsburgin tunnustus - 1537 Schmalkaldenin opinkohdat 1 JOHDANTO Lisätiedot Toimintasuunnitelma 2016
Partiolippukunta Vihterä ry Toimintasuunnitelma 2016 Mahdollistamme alueen lapsille ja nuorille laadukasta ja mielekästä partiotoimintaa Yleistä toiminnasta Partiolippukunta Vihterä ry:n tarkoituksena Lisätiedot KASVUKYSELYN TULOKSET
KASVUKYSELYN TULOKSET Taustaa Osana Strategiaa 2020 tukevan kasvusuunnitelman valmistelua järjestettiin lippukunnille kysely kasvua estävistä tekijöistä sekä lippukuntien hyvistä toimintatavoista. Tätä Lisätiedot Versopartion visio- ja strategia
Suomen Vapaakirkon Nuoret ry Ehdotus SVN:n johtokunnalle 13.1.15ksi 1(5) Versopartion visio- ja strategia Taustaa Suomen Vapaakirkon Nuoret ry:n partiotoimikunta (PTK) on 2013 2014 suunnitellut toimintansa Lisätiedot Seurakuntaan Kirkkovaltuusto Kirkkoneuvosto Menot 5 781 780
Mihin verorahat käytetään? Vuosi 2011 Seurakunnan hallinto Jumalanpalvelukset ja kirkkomusiikki 190 298 Muut seurakuntatilaisuudet 63 615 Investoinnit (kurssikeskus yms.) 293 395 Hautaan siunaaminen 117 Lisätiedot HAKUNILAN SEURAKUNNAN SEURAKUNTANEUVOSTON KOKOUS
Seurakuntaneuvosto 22.5.2014 sivu 1 (6) HAKUNILAN SEURAKUNNAN SEURAKUNTANEUVOSTON KOKOUS Aika torstai 22.5.2014 klo 18.00 Paikka Hakunilan kirkon kokoustila Hakunilantie 48, Vantaa Osallistujat: Jäsenet Lisätiedot Kuva: SXC/S. Braswell. Näky
Näky Kuva: SXC/S. Braswell Kansanlähetys Yhteystiedot Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys (SEKL) on vuonna 1967 perustettu Suomen evankelisluterilaisen kirkon lähetysjärjestö, jonka tarkoituksena Lisätiedot HÄMEENKYRÖN SEURAKUNNAN DIAKONIATYÖN PERUSTOIMEN KUVAUS 2012
HÄMEENKYRÖN SEURAKUNNAN DIAKONIATYÖN PERUSTOIMEN KUVAUS 2012 1. PERUSTEHTÄVÄ Diakoniatyön perustelut löytyvät sekä Raamatusta, että Kirkko järjestyksestä. Minun oli nälkä, ja te annoitte minulle ruokaa. Lisätiedot Aseta kaupunginosanne identiteetin kannalta annetut vaihtoehdot tärkeysjärjestykseen 26 % 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
Kaupunginosakyselyn vastaukset: Kyselyjä lähetettiin 74 kpl ja vastauksia saatiin 44 kpl. Kyselyn vastausprosentiksi muodostui 59%. Kyselyt lähetettiin Tampereen asukas- ja omakotiyhdistysten puheenjohtajille. Lisätiedot TOIMINTASUUNNITELMA 2014
1 TOIMINTASUUNNITELMA 2014 n Partiolaiset ry toteuttaa partiotoimintaa lapsille ja nuorille n kunnassa. Lippukunta on Lounais-Suomen Partiopiiri ry:n ja Suomen Partiolaiset ry:n jäsen. Vuonna 2014 lippukunta Lisätiedot Kaikki uskontosidonnaiset ryhmät. Evankelisluterilainen uskonto 7.11 USKONTO
7.11 USKONTO Kaikki uskontosidonnaiset ryhmät Uskonnon opetuksessa tarkastellaan elämän uskonnollista ja eettistä ulottuvuutta oppilaan oman kasvun näkökulmasta sekä laajempana yhteiskunnallisena ilmiönä. Lisätiedot Timo Tavast Hiippakuntadekaani Porin seurakuntayhtymän yhteinen kirkkovaltuusto
Timo Tavast Hiippakuntadekaani Porin seurakuntayhtymän yhteinen kirkkovaltuusto 7.11.2012 Kirkko- ja seurakuntakäsitys, jossa sekä salatulla että näkyvällä on paikkansa Kaksinaisuus kirkon / seurakunnan Lisätiedot Kuusamon evankelis-luterilaisen seurakunnan seurakuntalaisuuskysely
Kuusamon evankelis-luterilaisen seurakunnan seurakuntalaisuuskysely Kysely on tarkoitettu kaikille seurakuntalaisille. Tavoitteena on kartoittaa vastaajien tietämystä ja ajatuksia Kuusamon ev.lut. seurakunnan Lisätiedot Pääkaupunkiseudun Partiolaiset ry:n säännöt Hyväksytty piirin kokouksessa 19.10.2015. PRH hyväksynyt 8.12.2015.
Pääkaupunkiseudun Partiolaiset ry:n säännöt Hyväksytty piirin kokouksessa 19.10.2015. PRH hyväksynyt 8.12.2015. 1. Nimi, kotipaikka ja kieli Yhdistyksen nimi on Pääkaupunkiseudun Partiolaiset ry. Sen kotipaikka Lisätiedot Toimintakertomus vuodelta 2010
MANKKAAN ERÄSUDET RY Sivu 1 / 5 Partiolippukunta Mankkaan Eräsudet ry Mankkaan Eräsusille toimintavuosi 2010 oli jälleen aktiivinen toiminnan kannalta. Lippukunnan jäsenmäärä on melko paljon noussut viime Lisätiedot Kristinusko (AR) Kristinuskon historia. Kristinuskon syntymä
Kristinusko (AR) Kristinuskon historia Kristinuskon syntymä Juutalaisuudessa oli kauan jo odotettu, että maan päälle syntyy Messias, joka pelastaa maailman. Neitsyt Maria synnytti pojan Jeesus Nasaretilaisen, Lisätiedot KIRKKO HELSINGISSÄ - strategia vuoteen 2020
KIRKKO HELSINGISSÄ - strategia vuoteen 2020 2 Arvot Liitymme Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arvoihin, joita ovat pyhän kunnioitus, vastuullisuus, oikeudenmukaisuus ja totuudellisuus. Toiminta-ajatus Lisätiedot Toimintakilpailun säännöt. Etelä-Karjalan Partiolaiset ry
Toimintakilpailun säännöt Etelä-Karjalan Partiolaiset ry SISÄLLYSLUETTELO Partio-ohjelma Kilpailutoimintaan osallistuminen Koulutukset Kasvu Muut Säännöt astuvat voimaan 1.1.015 alkaen. 1 PARTIO-OHJELMA Lisätiedot Tavoitteena on, että vanhempia kutsutaan lippukunnan tapahtumiin. Tavoitteena on, että lippukuntaan perustetaan vanhempainneuvosto.
1 Yleistä Partiolippukunta Lapin Kiehiset ja Kivekkäät toimii Sodankylän alueella ja kuuluu Lapin partiopiiriin. Taustayhteisönä toimii Sodankylän seurakunta. Lippukunta pitää sodankyläistä partioperinnettä Lisätiedot Raamatun oikea ja väärä IR
Raamatun oikea ja väärä IR Raamattu koostuu 66 eri kirjasta ja jokainen kirja on syntynyt johonkin tarkoitukseen. Raamattu ei ole yksi yhtenäinen kokonaisuus eikä siitä sen vuoksi voi poimia yksiselitteisiä Lisätiedot KIRKKOHALLITUS. Kirkko: yhteistä näkyä kohti
KIRKKOHALLITUS Kirkko: yhteistä näkyä kohti 1 Asiakirjan tausta Faith and Order-asiakirja BEM (Baptism, Eucharist Ministry l. Kaste, ehtoollinen, virka 1982) ja siitä saadut perusteelliset vastaukset KMN:n Lisätiedot Mitä leirilippukunnanjohtajilta ja - luotseilta odotetaan?
Mitä leirilippukunnanjohtajilta ja - luotseilta odotetaan? Roolisi leirilippukunnanjohtajana (LLPKJ) tai leiriluotsina on äärimmäisen tärkeä Roihun onnistumisen kannalta. Näihin tärkeisiin rooleihin kohdistuu Lisätiedot Kaste ja avioliittoon vihkiminen suomalaisten keskuudessa ja mitä kuuluu tamperelaisnuorille 10 vuotta rippikoulun jälkeen?
Kaste ja avioliittoon vihkiminen suomalaisten keskuudessa ja mitä kuuluu tamperelaisnuorille 10 vuotta rippikoulun jälkeen? Dos. Kati Niemelä Kirkon tutkimuskeskus Tampereen rovastikuntakokous 15.2.2012 Lisätiedot Tausta- ja koulutusmateriaaleja: - kasvatustavoitekaavio - Johtajakansio - - toiminta.partio.fi - -
LUOTSIKOULUTUS Tarpoja-, samoaja-, vaeltajaluotsit Partiojohtajan peruskoulutus Tuntee 12-22-vuotiaiden nuorten maailmaa ja toimintatapaa Osaa ohjata, tukea ja motivoida 12-22-vuotiaita nuoria Tuntee 12-22-vuotiaiden Lisätiedot IHMISET, STRATEGIA JA SEURAKUNTA. ESPOON HIIPPAKUNNAN LUOTTAMUSHENKILÖIDEN NEUVOTTELUPÄIVÄ Kirkkonummi Kai Peltonen
ESPOON HIIPPAKUNNAN LUOTTAMUSHENKILÖIDEN NEUVOTTELUPÄIVÄ Kirkkonummi 2.4.2016 Kai Peltonen Miksi olet ryhtynyt seurakunnan luottamushenkilöksi? MIKÄ ON? Augsburgin tunnustus (1530): artikla V: Jotta saisimme Lisätiedot Parisuhteen vaiheet. Yleensä ajatellaan, että parisuhteessa on kolme vaihetta.
Parisuhteen vaiheet Yleensä ajatellaan, että parisuhteessa on kolme vaihetta. Parisuhteen vaiheet ovat seurusteluvaihe, itsenäistymisvaihe ja rakkausvaihe. Seuraavaksi saat tietoa näistä vaiheista. 1. Lisätiedot Haluaisin, että kirkko johon kuulun on
VIRITTÄYTYMINEN AIHEESEEN Haluaisin, että kirkko johon kuulun on LEIKIN TAVOITE Johdatella ajatuksia illan aiheeseen. Herätellä miettimään mitä minä ajattelen kirkosta, sekä tuoda esiin myös toisten ajatuksia, Lisätiedot ETIIKKA ERI KIRKOISSA IR
ETIIKKA ERI KIRKOISSA IR Kristinuskon mukaan niin sanottu kristillinen etiikka on yleispätevä etiikka. Tämä ei tarkoita sitä, että olisi olemassa joku tietty kristinuskoon pohjautuva etiikka. Kristillisen Lisätiedot TOIMINTASUUNNITELMA 2005
Partiolippukunta Susiveikot ry TOIMINTASUUNNITELMA 2005 Yleistä Partiolippukunta Susiveikot toimii vuonna 2005 Suomen Partiolaisten ohjelmaa toteuttaen. Vuoden päätapahtumana on lippukunnan kesäleiri, Lisätiedot KRISTILLINEN KASVATUS
KRISTILLINEN KASVATUS Ammattitaitovaatimukset Osaamisen arviointi osaa tukea lapsen hengellistä kasvua syventää kokonaisvaltaisen osaamista ottaen huomioon lapselle ominaiset tavat toimia luo turvallisen Lisätiedot Päivähoidon asiakastyytyväisyyskyselyn vastaukset 2015
Päivähoidon asiakastyytyväisyyskyselyn vastaukset 15 Kiitoksia vastanneille! Käymme työntekijöiden kanssa tulokset lävitse ja parannamme sitä kautta lapsen päiväkotielämän arkea. Asiakastyytyväisyyskyselyn Lisätiedot Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea?
Kuinka vammaisen henkilön päätöksentekoa voidaan tukea? Maarit Mykkänen, Savon Vammaisasuntosäätiö Kehitysvammaliiton opintopäivät 2015 Tuetusti päätöksentekoon -projekti Projektin toiminta-aika: 2011-31.7.2015 Lisätiedot Tausta tutkimukselle
Näin on aina tehty Näyttöön perustuvan toiminnan nykytilanne hoitotyöntekijöiden toiminnassa Vaasan keskussairaalassa Eeva Pohjanniemi ja Kirsi Vaaranmaa 1 Tausta tutkimukselle Suomessa on aktiivisesti Lisätiedot Jytyn Keneen sinä luotat-kampanjakyselyn tuloksia, lokakuu 2013
Jytyn Keneen sinä luotat-kampanjakyselyn tuloksia, lokakuu 2013 Toteutimme syyskuussa 2013 jäsenillemme kyselyn liittyen mm. työhyvinvointiin, ajankohtaisiin työmarkkina-asioihin sekä luottamusmiestoimintaan. Lisätiedot TÖÖLÖN SINISET RY TOIMINTASUUNNITELMA 2010 Sivu 1/6 14.10.2009. Yleistä
Sivu 1/6 14.10.2009 Yleistä Vuosi 2010 on Töölön Sinisten 77. toimintavuosi. Kokoontumispaikkamme tullee olemaan Töölönkadun kolo ja retkipaikkamme Långvikin uusi kämppä. Alkavan vuoden tavoitteena on Lisätiedot Ansiomerkit Lounais-Suomen Partiopiirissä
Ansiomerkit Lounais-Suomen Partiopiirissä Sisältö 1. Kirjallisuutta 2. Miksi ansiomerkkejä? 3. Partioansiot 4. Ansiomerkkijärjestelmä 5. Ansiomerkkien ehdottaminen 6. Ehdotusten käsittely 7. Ansiomerkkien Lisätiedot SAAVUTETTAVUUSOHJELMA 2014 2016
SAAVUTETTAVUUSOHJELMA 2014 2016 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä, Yhteinen kirkkoneuvosto 28.11.2013 1 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO.2 1. SAAVUTETTAVA SEURAKUNTA.2 2. FYYSINEN SAAVUTETTAVUUS ELI ESTEETÖN Lisätiedot PK 22.8.2014. Kysely lastensuojelutarpeen selvitysvaiheen yhteistyötahoille Neuvolat ja varhaiskasvatus Päijät-Häme, kevät 2014
Kysely lastensuojelutarpeen selvitysvaiheen yhteistyötahoille Neuvolat ja varhaiskasvatus Päijät-Häme, kevät 2014 Kyselyn taustaa - Toiveet ja tarpeet yhteistyön tiivistämiseen ja yhteiseen toimintamalliin Lisätiedot Uskonnollisuuden ja kirkon muutos ja diakonia. Diakonian tutkimuksen päivä YTT, TT, johtaja Hanna Salomäki Kirkon tutkimuskeskus
Uskonnollisuuden ja kirkon muutos ja diakonia Diakonian tutkimuksen päivä 8.11.2013 YTT, TT, johtaja Hanna Salomäki Kirkon tutkimuskeskus Uskonnollisuuden muutoslinjoja Instituutioista irtautuva uskonnollisuus: Lisätiedot epostia Jyväskylän Versojen koteihin 2.12.2009
. (tulostettava pdf-versio) sivu 1(5) Itsenäisyyspäivän jumalanpalvelus Su 6.12. klo 16 Partiolaisten harjoitukset alkavat jo klo 15.15 Olethan silloin paikalla! Jyväskylän vapaaseurakunnassa (Puutarhakatu Lisätiedot Yhteenveto VASU2017 verkkokommentoinnin vastauksista. Opetushallitus
Yhteenveto VASU2017 verkkokommentoinnin vastauksista Opetushallitus Verkkokommentointi VASU2017 Opetushallituksen nettisivuilla oli kaikille kansalaisille avoin mahdollisuus osallistua perusteprosessiin Lisätiedot Usko. Elämä. Yhteys.
Usko. Elämä. Yhteys. Aina kun kokoonnumme yhteen seurakuntana, haluamme, että usko, elämä ja yhteys näkyvät keskellämme. Me uskomme Jumalan yliluonnolliseen voimaan. Jumalalle ei ole mikään mahdotonta! Lisätiedot ry:n säännöt. Hyväksytty ry:n kokouksessa.. 20. Merkitty yhdistysrekisteriin.. 20.
MALLISÄÄNNÖT PARTIOPIIREJÄ VARTEN (Prh:n 21.3.2007 ennakkotarkastamat, 3 tarkennus 18.4.07) ry:n säännöt. Hyväksytty ry:n kokouksessa.. 20. Merkitty yhdistysrekisteriin.. 20. 1 NIMI, KOTIPAIKKA JA KIELI Lisätiedot ANNETAAN LAPSILLE LAPSUUS
ANNETAAN LAPSILLE LAPSUUS Kuullaan lapsen ääni Varhaiskasvatuksen kehittämissuunnitelma 2014 VAKE-työryhmä: Anne-Maria Ahlstedt Kirsi Marila Kirsi Risto Iiris Tornack Kuvat: kannessa ja sivuilla 3, 4, Lisätiedot Lippukunta on puoluepoliittisesti sitoutumaton. Lippukunta voi harjoittaa julkaisutoimintaa voittoa tavoittelematta.
1 Nimi, kotipaikka ja kieli Yhdistyksen nimi on Lapin Kiehiset ja Kivekkäät ry. Yhdistyksen kotipaikka on Sodankylän kunta ja yhdistyksen kielenä on suomi. Jäljempänä näissä säännöissä yhdistystä kutsutaan Lisätiedot Koulujen ja päiväkotien uskonnon opetus, perinteiset juhlat ja uskonnon harjoittaminen
Koulujen ja päiväkotien uskonnon opetus, perinteiset juhlat ja uskonnon harjoittaminen 23.2.2015 Tilaisuuden tavoite Uskonnon opetuksen, perinteisten juhlien ja uskonnon harjoittamisen erojen ymmärtäminen Lisätiedot Cover letter and responses to reviewers
Cover letter and responses to reviewers David E. Laaksonen, MD, PhD, MPH Department of Medicine Kuopio University Hospital Kuopio, Finland Luennon sisältö Peer review Vinkit vastineiden kirjoittamista Lisätiedot Muskarimessu: Hyvän paimenen matkassa
Seinäjoen seurakunnan varhaiskasvatuksen kehittämisasiakirja Kun pienen lapsen äiti ja isä ottavat lapsen syliin ja painavat häntä lähelle sydäntään, he antavat hänelle rakkautta ja huolenpitoa. Tällä Lisätiedot TOIMINTASUUNNITELMA 2016
1 TOIMINTASUUNNITELMA 2016 Nakkilan Partiolaiset ry toteuttaa partiotoimintaa lapsille ja nuorille Nakkilan kunnassa. Lippukunta on Lounais-Suomen Partiopiiri ry:n ja Suomen Partiolaiset ry:n jäsen. Lippukunta Lisätiedot VANHUSNEUVOSTON TUNNETTAVUUS. Kyselyn tulokset
VANHUSNEUVOSTON TUNNETTAVUUS Kyselyn tulokset Tampereen ammattikorkeakoulu Raportti Lokakuu 215 Sosionomikoulutus 2 SISÄLLYS 1 JOHDANTO... 3 2 AINEISTONHANKINTA... 4 3 TULOKSET... 5 3.1 Tulokset graafisesti... Lisätiedot Turva Minulla on turvallinen olo. Saanko olla tarvitseva? Onko minulla huolehtiva aikuinen? Suojellaanko minua pahoilta asioilta? Perusturvallisuus on edellytys lapsen hyvän itsetunnon ja luottamuksellisten Lisätiedot MIHIN OIKEIN LUOTAT? JA KYSYMYS YLPEYDESTÄ JA NÖYRYYDESTÄ VARIKKO 23.8.2015
MIHIN OIKEIN LUOTAT? JA KYSYMYS YLPEYDESTÄ JA NÖYRYYDESTÄ VARIKKO 23.8.2015 JES. 36:4-7 "Ilmoittakaa Hiskialle, että suurkuningas, Assyrian kuningas, sanoo näin: Mihin oikein luotat, kun luulet yhä olevasi Lisätiedot Mikkelissä islamin opetus järjestetään keskitetysti ja yhdysluokkaopetuksena.
13.4.6 Uskonto Islam Tässä oppimääräkuvauksessa tarkennetaan kaikille yhteisiä uskonnon sisältöjä. Paikalliset opetussuunnitelmat laaditaan uskonnon yhteisten tavoitteiden ja sisältökuvausten sekä eri Lisätiedot Eikev 5. Moos 7: 12-11: 25
1 Eikev 5. Moos 7: 12-11: 25 Hepreankielisessä sanassa eikev on hyvin paljon tarkoitusta. Ensimmäinen tarkoitus on: johdonmukainen, askel askeleelta eteenpäin. Sana eikev tarkoittaa myös kantapäätä. Kaikkivaltias Lisätiedot Akaan seurakunnan strategia
Akaan seurakunnan strategia 2017-2021 ARVOT Pyhä: Kunnioitamme kolmiyhteistä Jumalaa, näemme Jumalan kuvan ihmisessä Vastuullisuus: Huolehdimme lähimmäisistämme ja varjelemme luomakuntaa Oikeudenmukaisuus: Lisätiedot Koulutilastoja Kevät 2014
OPETTAJAT OPPILAAT OPETTAJAT OPPILAAT Koulutilastoja Kevät. Opiskelijat ja oppilaat samaa Walter ry:n työpajat saavat lähes yksimielisen kannatuksen sekä opettajien, että oppilaiden keskuudessa. % opettajista Lisätiedot NUORTEN SOSIAALINEN VAHVISTAMINEN
1(5) NUORTEN SOSIAALINEN VAHVISTAMINEN Ammattitaitovaatimukset : tunnistaa sosiaalista vahvistamista tarvitsevan nuoren ja/tai hallitsee varhaisen tukemisen ja kohtaamisen menetelmiä pystyy toimimaan moniammatillisessa Lisätiedot 2 Kokouksen järjestäytyminen ja menettelytavat
NAKKILAN PARTIOLAISET RY Noora Heikintalo 13.11.2010 PÖYTÄKIRJA SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN SYYSKOKOUS 1/3 LIPPUKUNNAN SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN SYYSKOKOUS Aika Lauantaina 13.11.2010 klo 16.00-17.20 Paikka Partiomaja, Savikontie Lisätiedot Turun A-kilta: virtaa vertaisuudesta
Turun A-kilta: virtaa vertaisuudesta Historiaa Turun A-Kilta on perustettu 1962. Sen toiminnan tarkoituksena on auttaa ja tukea päihdeongelmaisia ponnisteluissa riippumattomuuteen päihteistä sekä tukea Lisätiedot OSALLISUUSKARTOITUS JOHDOLLE VUONNA 2011 OSALLISUUSKARTOITUS ASUKKAILLE VUONNA 2013
OSALLISUUSKARTOITUS JOHDOLLE VUONNA 2011 OSALLISUUSKARTOITUS ASUKKAILLE VUONNA 2013 1 KUOPION OSALLISUUSKYSELY ASUKKAILLE 2013 Kaikille Kuopion asukkaille suunnattu Kuopion osallisuuskysely toteutettiin Lisätiedot Ekklesiologia 14. Paikallisseurakunta
Ekklesiologia 14 Kevään tunnit: 1 Dispensaatiot, Kristus Seurakunnan pää ja perustus 2 Seurakunnan olemassaolon kolme päätarkoitusta 3 Seurakunnan rakenteita ja johtajuusmalleja 4 Evankelioiminen 5 Rakentaminen Lisätiedot Ruokarukous Uskonnonharjoitusta vai uskonnonopetusta? Pekka Iivonen
Ruokarukous Uskonnonharjoitusta vai uskonnonopetusta? Pekka Iivonen Uskonnon opetus kouluissa Uskontokasvatus kouluissa Uskonnon harjoittaminen kouluissa Uskonnon opetusjärjestelyiden ja koulun muun toiminnan Lisätiedot RAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (1. Joh. 4:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen. Rinnetie 10. 95420 Tornio. puh. 050 359 6939
RAKKAUS, ANTEEKSIANTAMINEN JA RUKOUS (:8) Hääjuhlan puhe Juha Muukkonen Rinnetie 10 95420 Tornio puh. 050 359 6939 s-posti: juha.muukkonen@gen.fi kotisivu: www.gen.fi Raamatunkäännös: KR 1933/38 JÄSENNYS Lisätiedot Herätysliikkeet seurakunnan voimavarana
1 Herätysliikkeet seurakunnan voimavarana Kadotettu yhteisöllisyys tulevaisuuden mahdollisuus Pieksämäki 16.3.2012 TT, YTT, tutkija Hanna Salomäki Kirkon tutkimuskeskus Herätysliikkeet 2000-luvun 2 kirkossa Lisätiedot Helatorstai Joh.17:24-26, Apt.1:6-9 lähtöjuhlan saarna
Helatorstai Joh.17:24-26, Apt.1:6-9 lähtöjuhlan saarna Me juhlimme tänään Jeesuksen taivaaseen astumista. Miksi Jeesus meni pois? Eikö olisi ollut parempi, että hän olisi jäänyt tänne. Helposti ajattelemme, Lisätiedot Havusten varhaiskasvatussuunnitelma
Havusten varhaiskasvatussuunnitelma 2010 2011 Naavametsän päiväkoti Asematie 3 96900 SAARENKYLÄ Havusten ryhmän puh. 050 5710814 Puh.klo16.30 jälk. 040 5197574 Tervetuloa Havusiin! Havuset on tällä hetkellä Lisätiedot RANTALA SARI: Sairaanhoitajan eettisten ohjeiden tunnettavuus ja niiden käyttö hoitotyön tukena sisätautien vuodeosastolla
TURUN YLIOPISTO Hoitotieteen laitos RANTALA SARI: Sairaanhoitajan eettisten ohjeiden tunnettavuus ja niiden käyttö hoitotyön tukena sisätautien vuodeosastolla Pro gradu -tutkielma, 34 sivua, 10 liitesivua Lisätiedot Sairaalasielunhoidon ja diakonian avohoitoprojekti
Sairaalasielunhoidon ja diakonian avohoitoprojekti 2013-2015 Muut kaikki hylkää, Yhteisen seurakuntatyön ja seurakuntien mahdollisuudet vanhusten avohoidon ja kotisairaalan asiakkaiden henkisiin ja hengellisiin Lisätiedot 1. JAKSO - SÄÄNNÖT Tavat, käytös, toisen kunnioittava kohtaaminen, huomaavaisuus, kohteliaisuus.
1. JAKSO - SÄÄNNÖT Tavat, käytös, toisen kunnioittava kohtaaminen, huomaavaisuus, kohteliaisuus. 1. Ympäristö a. Tässä jaksossa ympäristö rakennetaan pedagogiikkaa tukevien periaatteiden mukaisesti ja Lisätiedot Ihmisten johtaminen asiantuntijaorganisaatiossa. Heikki Wiik 15.3.2016
Ihmisten johtaminen asiantuntijaorganisaatiossa Heikki Wiik 15.3.2016 Johtajan paikka? 4 5 Johtaminen on palvelutehtävä. Palvelutehtävän ytimessä on kyky ja halu auttaa toisia ihmisiä kasvamaan täyteen Lisätiedot MLL. Tukioppilastoiminta
MLL Tukioppilastoiminta Tukioppilastoiminta on Peruskoulussa toimiva tukijärjestelmä, joka perustuu vertaistuen ajatukseen Tukioppilas on tavallinen, vapaaehtoinen oppilas, joka haluaa toimia kouluyhteisön Lisätiedot Armoon pohjaten maailmassa aikaansaaden
Lundin hiippakunnan visio Armoon pohjaten maailmassa aikaansaaden Oppimaan innostaen ja toivon ympärille kokoontuen... kaste perustana kohtaamaan elämän ja maailman haasteet Armoon pohjaten, maailmassa Lisätiedot Strategia 2016-2018 Suomen YK-Nuoret
Strategia 2016-2018 Suomen YK-Nuoret Finlands FN-Ungdom UN Youth of Finland Strategia 2016-2018 Suomen YK-nuoret ry on poliittisesti sitoutumaton valtakunnallinen nuorisojärjestö, jonka tehtävänä on tiedottaa Lisätiedot Seurakuntalaisvastuu Huittisten Keidasmessussa
Seurakuntalaisvastuu Huittisten Keidasmessussa Kirkkoherra Rauno Herranen Alustus arkkihiippakunnan luottamushenkilöiden neuvottelupäivillä Huittisten seurakuntakeskuksessa 19.11.2016 Taustaa Huittisten Lisätiedot Suomen Changemakerin säännöt
Suomen Changemakerin säännöt Hyväksytty jäsenkokouksessa 6.10.2012 1 Tavoitteet ja yleiset toimintaperiaatteet A) Tavoite Suomen Changemaker on nuorten vaikuttamisverkosto, jonka tavoitteena on globaali Lisätiedot 59 Toimintakulttuurin muutoksen ehdotusten valmistelu. Yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja Juha Rintamäki
635/2015 59 Toimintakulttuurin muutoksen ehdotusten valmistelu Päätösehdotus Yhteisen kirkkoneuvoston puheenjohtaja Juha Rintamäki Yhteinen kirkkoneuvosto päättää merkitä tiedoksi toimintakulttuurin muutoksen Lisätiedot Työntekijöiden näkemyksiä työhyvinvoinnin kehittämisestä ja yhteistoiminnasta työpaikoilla. Toimihenkilökeskusjärjestö STTK 14.2.
Työntekijöiden näkemyksiä työhyvinvoinnin kehittämisestä ja yhteistoiminnasta työpaikoilla Toimihenkilökeskusjärjestö STTK 14.2.2017 Tutkimuksen taustaa Aula Research Oy toteutti STTK:n toimeksiannosta Lisätiedot Näiden tapahtumien jälkeen tuli keskustelua seurannut lainopettaja Jeesuksen luo kysyen Jeesukselta, mikä käsky on kaikkein tärkein.
Mark.12:28-34: Muuan lainopettaja oli seurannut heidän väittelyään ja huomannut, miten hyvän vastauksen Jeesus saddukeuksille antoi. Hän tuli nyt Jeesuksen luo ja kysyi: "Mikä käsky on kaikkein tärkein?" Lisätiedot SAKU-strategia
1 (6) SAKU-strategia 2012 2016 Sisältö: 1. TOIMINTA-AJATUS 2. TOIMINTAPERIAATTEET 3. VISIO 3.1 Visio 2016 3.2 Vision mukaiset päämäärät 3.3 Tavoitteet ja menestystekijät 1. TOIMINTA-AJATUS SAKU ry edistää Lisätiedot USKONTODIALOGI DIAKONIATYÖSSÄ
USKONTODIALOGI DIAKONIATYÖSSÄ Kokemuksia toisinuskovan kohtaamisesta Kajaanin seurakunnassa Tuula Haataja JOS VOISIKIN ITSE VALITA MILLAISTA ERILAISUUTTA JOUTUU LÄHELLÄÄN SIETÄMÄÄN Maija Paavilainen Mutta Lisätiedot LAPUAN tuomiokirkkoseurakunta. Pyhänä ja arkena
LAPUAN tuomiokirkkoseurakunta Pyhänä ja arkena Seurakunnan historiaa 1550-luvulla Lapua oli vielä Isonkyrön kappeliseurakunta. Asukkaita oli noin 500. Lapuasta tuli itsenäinen seurakunta v. 1581. Lapua Lisätiedot KYSELY AMMATILLISTEN PERUSTUTKINTOJEN OPISKELIJOILLE TYÖSSÄOPPIMISESTA
KYSELY AMMATILLISTEN PERUSTUTKINTOJEN OPISKELIJOILLE TYÖSSÄOPPIMISESTA Hyvä vastaaja! Kysely on osa kartoitustyötä, jolla keräämme tietoa työssäoppimisesta toisen asteen ammatillisen perustutkinnon opiskelijoilta. Lisätiedot Esikoulu- / perhepäiväkotikysely 2015
Esikoulu- / kysely 2015 Tutkimuksen tuloksia käytetään parantamaan esikoulujen ja päiväperhekotien laatua Göteborgissa. Vastaa kysymyksiin omien, vanhempana tai huoltajana saamiesi kokemusten pohjalta. Lisätiedot Partiojohtajien peruskurssi III/2012 Onnistuimme antamaan kurssilaisille eväitä partiojohtajuuteen. Uskomme, että jokainen sai jotakin uutta
Partiojohtajien peruskurssi III/2012 Onnistuimme antamaan kurssilaisille eväitä partiojohtajuuteen. Uskomme, että jokainen sai jotakin uutta ajateltavaa tai uusia oivalluksia. 26 kurssilaista, 1 ilman Lisätiedot Opettajalle JOKAINEN IHMINEN ON ARVOKAS
Miten kohtelet muita? Ihmiset ovat samanarvoisia Vastuu ja omatunto Missä Jumala on? Opettajalle TAVOITE Oppilas saa keskustelujen ja tekstien kautta mahdollisuuden muodostaa ja syventää käsityksiään ihmisyydestä Lisätiedot Etelä- Suomen aluehallintovirasto Ulla Rasimus. Ulla Rasimus. PRO koulutus ja konsultointi
Etelä- Suomen aluehallintovirasto 15.- 16.9. 2015 Ulla Rasimus Ulla Rasimus PRO koulutus ja konsultointi 20.9.2015 Osallisuuden muodot 1) Sosiaalinen osallisuus Kouluyhteisö muodostaa suhdeverkoston, johon Lisätiedot PALAUTEANALYYSI v toiminnasta
MOSAIIKKI RY MAMU-MEDIA PALAUTEANALYYSI v. 2015 toiminnasta Palautetta Mosaiikki Ry:n ja MaMu-Median hankkeen tiedotus- ja neuvontatoiminnasta on kerätty yhteistyökumppaneilta, hankkeen asiakkailta ja Lisätiedot Otsikko RESERVILÄISLIITTO JÄRJESTÖKUVATUTKIMUS 2008
Otsikko RESERVILÄISLIITTO JÄRJESTÖKUVATUTKIMUS 2008 Otsikko Tutkimuksen tavoitteena oli kartoittaa kuvaa Reserviläisliitosta, sekä jäsenten että ulkopuolisten silmin Esim. mitä toimintaa jäsenet pitävät Lisätiedot Juha Muukkonen Rinnetie Tornio puh s-posti: gen.fi kotisivu:
LASTEN EHTOOLLINEN? (Ote 26.7.2016 ystävälle lähetetystä kirjeestä.) Juha Muukkonen Rinnetie 10 95420 Tornio puh. 050 359 6939 s-posti: juha.muukkonen@ gen.fi kotisivu: www.gen.fi Lasten osallistuminen Lisätiedot LAADULLISEN TUTKIMUKSEN OMINAISLAATU
LAADULLINEN TUTKIMUS Hanna Vilkka 1 LAADULLISEN TUTKIMUKSEN OMINAISLAATU Hermeneuttinen tieteenihanne: intentionaaliset selitykset, subjektiivisuus, sanallinen/käsitteellinen tarkastelutapa, metodien moneus. Lisätiedot Mittariston laatiminen laatutyöhön
Mittariston laatiminen laatutyöhön Perusopetuksen laatukriteerityö Vaasa 18.9.2012 Tommi Karjalainen Opetus- ja kulttuuriministeriö Millainen on hyvä mittaristo? Kyselylomaketutkimuksen vaiheet: Aiheen Lisätiedot Hyvä Sisärengaslainen,
Lisää 1. Joh 3:sta? http://www.sley.fi/luennot/raamattu/ UT/Johanneksen_kirjeet/1Joh03EK.h tm Hyvä Sisärengaslainen, 1. Johanneksen kirjeen kolmas luku puhuu Jumalan lahjasta, mutta myös hänen pyhästä Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute