Teema: verkottuminen ja yhteistyö - PDF
Teema: verkottuminen ja yhteistyö
Download "Teema: verkottuminen ja yhteistyö"
1 Järjestöjen ja kunnan yhteistyö Verkostot vanhusten tukena Lauttasaaren seinätön vanhusten palvelukeskus Teema: verkottuminen ja yhteistyö2 Vanhustenhuollon Uudet Tuulet 3 Pääkirjoitus 4 Kimpassa toimiminen on elinehto kaikille 7 Vapun blogi 8 Lauttasaareen seinätön vanhusten palvelukeskus 11 Kolumni 12 Verkostoakin pitää johtaa 12 "Hyvä kun voi jakaa setelin useammalle päivälle" 14 Martat tarjoavat tukea myös vanhuksille 16 Vapaaehtoistoiminta kaipaa kehittämistä 16 Palveluseteli on tulevaisuuden väline 19 Optimismi on arvoistamme tärkein 20 Unelmista totta tekemällä 22 Vapaaehtoisilla on tärkeä merkitys vanhustenkeskukselle 23 Projektit 24 Kirjat, Tutkimus 26 Ajankohtaista Vallissa 27 Ristikko 28 Esineet kertovat, osa Jäsenjärjestöt Julkaisija: Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry, Hämeentie A 52, Helsinki puh. (09) , fax (09) Päätoimittaja: Marja-Liisa Kunnas puh. (09) Toimitussihteeri: Kari Uittomäki puh. (09) Ilmoitusmyynti: Markkinointi Eskelinen, Tenhanniementie 115, Suonenjoki - Marja-Leena, puh , inet.fi - Jarmo, puh , - faksi (042) Jäsenjärjestöilmoitukset: Eija Uuksulainen, Paino: Painoyhtymä Oy, Porvoo ISSN Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto on perustettu vuonna Palvelu- ja hoitotyö on organisoitu liiton jäsenjärjestöissä. Liitto on laajasti mukana vanhustyön kehittämisprojekteissa. Liiton omia käynnissä olevia projekteja ovat: * TOHO Työssä On Hyvä Olla Liiton toimisto Puheenjohtaja: Vappu Taipale Toiminnanjohtaja: Marja-Liisa Kunnas, puh. (09) Suunnittelijat: Anu Kuikka, puh. (09) Jaana Nykänen, puh. (09) Jarkko Utriainen, puh. (09) Anne Virkkunen, puh. (09) Projektipäällikkö: Lea Stenberg, puh. (09) Kansikuva: Talven ja lumen iloa! Kuva: Rodeo.fi/Pedacom Seuraava numero ilmestyy Lehden aikataulu 2012: Nro Ilm. Teema Verkottuminen ja yhteistyö Muistisairaudet Ikäpolitiikka ja tulevaisuus Kotona asuminen Vanhustyö maailmalla Mielenterveys Toimitusneuvosto Vanhustenhuollon Uudet Tuulet -lehden toimitusneuvosto: Pirjo Berg, Riitta Lindbäck, Alli Rinne, Marja-Liisa Kunnas, Kari Uittomäki * Käyttäjälle kätevä teknologia- KÄKÄTE-projekti * Etsivä mieli * Vapaaehtoisuus vaikuttaa * Hyvän ikääntymisen puolesta toiminta-, asenne ja tiedotuskampanja Toimitussihteeri: Kari Uittomäki, puh. (09) Toimisto- ja projektiavustaja: Eija Uuksulainen, puh. (09) Osoitteenmuutokset ja tilaukset: Eija Uuksulainen 23 Yhteistyötä ja verkostoja ikääntyneiden hyväksi Valtakunnallisesti olemme vanhustenhuollossa selvästi uuden oivaltamisen kynnyksellä. Vauhdittajina tässä uudessa ajattelussa ovat varmasti olleet ikälakikeskustelu, vanhustyön ja -palvelujen laatukeskustelu sekä riittämättömät resurssit. Suomalainen yhteiskunta kehittyy vauhdikkaammin kriisiaikoina. Ikääntyneiden hyvinvoinnin turvaamiseksi tarvitaan laaja yhteiskunnallinen muutosvoima. Siinä on arvioitava ikäihmisten asemaa, palveluja ja kanssaihmisten suhtautumista ikäihmisiin ja ikääntymiseen. Meillä tulee olla rohkeutta nostaa ikääntyneiden tarpeet, oma tahto sekä vanhustenhuollon sisällölliset kysymykset kuuluvasti esille, jotta muutosvoima saa vauhtia. Missä asioissa tulee iskeä nyrkkiä pöytään ja vaatia muutosta. Ensimmäisenä on luotava aitoja foorumeja, joissa ikääntyneiden ja vanhusten tarve ja oma tahto tulevat esille heidän itsensä sanomina. On tär keää, ettei tosiasioilta ja tarpeilta ummisteta silmiä. Jos vielä muutama vuosi sitten oli uskallettua sanoa, että tulevaisuudessa emme pärjää enää nykyisen kaltaisilla palvelukonsepteilla, niin nyt täytyy olla näkemystä todeta, ettei tulevaisuudessa ikäihmisten hyvin vointia pystytä turvaamaan vain sosiaali- ja terveyspalveluilla. Perustan täytyy kuitenkin olla hyvä ja turvallinen, joka luodaan vain riittävillä ja laadukkailla sosiaalija terveys palveluilla, joiden tuottamiseen yhteis kuntamme on sitouduttava ja varmistettava palvelujen taloudelliset resurssit. Tämä asia varmistetaan vain yhteiskuntasopimuksella, jonka eri puolueet allekirjoittavat. Marja-Liisa Kunnas päätoimittaja Vanhus- ja lähimmäispalvelun liiton toiminnanjohtaja Meidän on siirrettävä painopistettä korjaavista toimenpiteistä ennaltaehkäisevään toimintaan ja palveluihin, jotka tukevat ja edistävät hyvinvointia, terveyttä ja toimintakykyä. Tämä merkitsee sitä, että vastuu ikääntyneiden hyvinvoinnista kuuluu koko yhteiskunnalle. Tähän työhön on saatava mukaan myös kuntien eri hallintokunnat ja niiden palvelut ja toiminnat. Apua tarvitseville ikääntyneille tulee tehdä laaja-alainen elämäntilanteen kartoitus. Suunnitelman tulee sisältää toimenpiteet miten tilannetta parannetaan ja mitä tukea, toimintaa, kuntoutusta, palveluja ja hoitaa siihen tarvitaan. Tämä vaatii myös sitä, että jokaisella hallintokunnalla on selkeä tavoite ja rooli ikääntyneiden hyvän ikääntymisen turvaamisessa. Meidän on saatava herätettyä päättäjät miettimään miten turvataan ikääntyneille tarpeen mukainen toiminta, palvelut ja hoito. Kohta yhteiskunnassamme joka neljäs kansalainen on yli 75-vuotias, joten on aivan selvä, että tälle joukolle tarkoitetut hoito ja palvelut maksavat. Nyt kysytään näkemystä myös valtakunnallisilta ja kunnallisilta päättäjiltä, ovatko he valmiit muutokseen ja painopisteen siirtämiseen ennaltaehkäisevään toimintaan ja samalla satsaamaan laadukkaisiin sosiaali- ja terveyspalveluihin. Yhä suurempi joukko suomalaisia on valmis toimintaan hyvän ikääntymisen puolesta. Ollaan valmiita vaikuttamaan vanhojen ihmisten aseman ja hyvinvoinnin puolesta. Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto sai Raha-automaattiyhdistykseltä yhdessä seitsemän muun järjestön kanssa euron avustuksen EU:n Aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teema vuoden kampanjaan. Kampanjassa on tavoitteena saada aikaan laaja yhteiskunnallinen keskustelu eri ikäryhmien ja sukupolvien välille hyvän ikääntymisen edellytyksistä, vaikutuksista sekä esteistä ja vanhuuden saaminen tasavertaiseksi ja arvostetuksi elämän vaiheeksi muiden ikäkausien kanssa. Valli on valmis äänekkääseen ja puhuttelevaan vaikuttamistyöhön ja kutsumaan ihmisiä mielenilmaukseen hyvän ikääntymisen puolesta. Tulevaisuus näyttää tavataanko Senaatintorilla! 34 Yleishyödylliset yhdistykset kunnan ja palveluntuottajien verkostoitumisen edelläkävijöitä Kimpassa toimimine Tämä on kimpassa toimimista ja yhteistyön elinehto, toiminnanjohtaja Oili Valkeapää Elimäen Puustellista kertoo vanhus palvelujen verkottumisesta Kouvolassa kaupungin, yksityisten ja kolmannen sektorin kanssa. Enää ei puhuta Kouvolan seudusta vaan yhdestä kunnasta, jonka yksityinen ja julkinen palvelu ovat nivoutuneet tiiviisti toisiaan tarvitseviksi. Yhteistyötä on ollut koko ajan ja se on tosiaan ollut elinehto sekä yhdistyksille että meille kaupunkina, vanhustyön vs. tilaajapäällikkö Arja Kumpu ja Kymijoen Hoivan toiminnanjohtaja Tiina Punkanen vahvistavat. Olemme melko yksinäisessä ammatissa. Siksikin verkottuminen on tärkeää. Kaupungin tärkein taloudellinen rooli on lainojen takaamisessa. Toiminnan aloittamisvaiheessa lainojen takaaminen on ollut tärkeää, mutta yksityistä palveluntuotantoa tarvitaan oman tuotannon rinnalla, jotta kyetään vastaamaan kasvavaan asiakastarpeeseen. Lisäksi asiakkaille tulee olla tarjolla vaihtoehtoja ja erilaisia toimijoita palvelukokonaisuudessa. Toiminnan aloittaminen ja laajentaminen ovat niistä kiinni, naiset toteavat. Kuuden kimppa Kouvolalaisen asiakkaan ei tarvitse muuttaa palvelujen perässä uuden suurkunnan äärille. Palveluohjaajat pyrkivät takaamaan asiakkaille tutut maisemat, vaikka asunto vaihtuisikin entistä tarkoituksenmukaisempaan palvelutaloon, senioritaloon, tehostettuun palveluun tai hoivaan. Mikään kunta ei liittynyt Kouvolaan, vaan kunnat päättivät yhdistyä vuonna 2009 nykyiseksi Kouvolan kaupungiksi, naiset osaavat valistaa muita suomalaisia. Teollisuuden katoaminen vie yhä väkeä muualle. Kun uusi Kouvola muodostettiin, asukasluku oli , mistä se on hieman laskenut. Ikäihmisten osuus on reippaasti suomalaista keskivertoa suurempi, joten Kouvola on vanhuspalveluissa merkittävä paikkakunta. Kaupunki on jaettu ilmansuuntien mukaan itsenäisesti toimiviin osiin, joissa työskentelee yksityisiä yrityksiä, voittoa tuottamattomia yleishyödyllisiä yhdistyksiä kuten Kymijoen Hoiva ja Elimäen Puustelli sekä kaupungin omia palveluja. Ammattilaiset myös tietävät, että kaikkia näitä toimijoita tarvitaan eikä mikään ryhmä yksin selviytyisi tulevaisuuden haasteista. Asiakas on kaiken toiminnan lähtö kohta, minkä nämä naiset pitävät mielessä joskus paremminkin kuin omaiset. Se taas ilmenee esimerkiksi omaisten vaatiessa vilkasta viriketoimintaa, kun asiakas itse sanoo, että "Antakaa minun olla, olen jo vuosikymmeneni juossut ja osallistunut." Asiakkaan kuunteleminen ei saa unohtua, Arja Kumpu kertoo. Palveluiden tulee vastata asiakastarpeeseen, tavoitteena tulee olla entisestään kehittää asiakaslähtöisiä palvelu kokonaisuuksia, jotka vastaavat joustavasti asiakkaiden tarpeisiin. Takuita ja käyttömenoja Korian palvelukeskuksessa toisensa tapaavat toiminnanjohtajat ja kaupungin viranhaltija eivät voisi olla enempää samaa mieltä yhteistyön tärkeydestä. Sitä on myös yleishyödyllisten yhdistysten välillä. Kaupunki takaa paitsi lainat, myös alun perin edellyttämänsä uima hallin käyttömenot. Halli palvelee kaikkia kaupunkilaisia, ei juurikaan meidän asiakkaitamme, joista vain kaksi senioritalon rouvaa sitä tällä hetkellä käyttää, Elimäen Puustellin toiminnanjohtaja Oili Valkeapää kertoo. Siksi palvelukeskuksen pysäköintipaikalla on aina vipinää. Kaupungille on hyödyllistä, ettei sen tarvitse palkata niin paljon uimalaväkeä kuin pelkässä uimahallissa. Kun käyttömenot yleensä tuottavat miinusta, kaupunki maksaa erotuksen. Jos taas olisi toisinpäin, se myös saisi voiton. Yksinäistä johtotyötä Oili Valkeapää on työskennellyt toiminnan johtajana jo 12 vuotta, Tiina Punkanen kuudetta vuotta. Kumpikin on vähän väliä tekemisissä keskenään. Oili Valkeapää tietää syynkin: Olemme paitsi ystäviä, myös melko yksinäisessä ammatissa. Siksikin verkottuminen on tärkeää. Tämän hetken ja lähivuosien tyypillinen hoivayrittäjä työskentelee yksin tai parin henkilön pienyrityksessä. Kotihoidon tukipalveluita tai palvelusetelipalveluiden palvelu tuottajat ovat usein yhden/kahden hengen toimijoita. Palveluasumista tai tehostettua palveluasumista tuotta vien toimijoiden yksiköiden taustalla on joko yhdistys tai sitten yrittäjäpohjainen toiminta. Muutama em. toimii yh- 45 n on elinehto kaikille Kaupungin ja vanhuspalvelujen tiloja yhdistettiin, kun Korian palvelukeskus sai uimahallin. Se ei ole tuottanut voittoa, mutta kaupunki on vastannut miinuksista. Edessä vs. tilaajapäällikkö Arja Kumpu ja toiminnanjohtajat Oili Valkeapää ja Tiina Punkanen. den tai kahden vastuu henkilön vetäminä. Yhdistykset, joiden tarkoituksena ei ole ollut tuottaa voittoa, ovat yhteistyön aloittaneet ja jatkavat sitä menestyksellä. Puustelli on saanut kaupungilta lainojen takaamisia ahkerina rakentamisen vuosinaan. Avustuksia se ei ole saanut. Olemme olleet mukana kilpailutuksessa ja tehneet puitesopimuksen, Oili Valkeapää kertoo. Minulle riittää, että on riittävän tarkka sopimus, Tiina Punkanen puolestaan toteaa. On selkeää eikä liikoja neuvoteltavaa, kun sen pelisääntöjä molemmin puolin noudatetaan. Iso yksikkö tarvitsee reunaehdot. Perus kuviot ovat kuitenkin samat kaikilla koosta riippumatta. Yhdistysten välillä on yhteistyötä varsinkin koulutuksessa ja hallinnossa johtajien, toimiston hoitajien ja vastaavien hoitajien kesken. Tiina Punkasen johtamassa Kymi joen Hoivassa hoitajat ovat toivoneet myös työpaikkavaihtoa, jolle puustellilaiset eivät vielä ole lämmenneet. Joka taholla yhteistyötä tehdään, johtajat toteavat ja nauravat päälle, etteivät kuitenkaan kartellia tarkoita. jatkuu seuraavalla sivulla-> 56 Kumpikin yhdistys on luonnollisesti yhteistyössä esimerkiksi paikallisten yrittäjien, yhdistysten ja vaikkapa seurakuntien kanssa. Kymijoen Hoivalla on juuri päättynyt mm. virolais hanke niin, että sikäläisiä esimiehiä on ollut täällä työharjoittelussa ja täältä on lähdetty tutustumaan sikäläisiin käytäntöihin. Varsinkin koulutusta Vanhuspalvelujen tuottajat ovat jo koulutukseltaan kovin erilaisia, mikä haastaa kanssakäymistä. Luottamushenkilöilläkin riittää haasteita tulevaisuuteen suuntautumisessa eikä menneistä reviireistä kiinni pitämisessä. Koulutusyhteistyö onkin olennaista jatkossa. Arja Kummun mielestä paikallinen yritysmaailman yhteyslinkki Kinno on hedelmällinen yhteistyökumppani talouden hoidon osaamisessa, jota on pyydetty ja saatu. Meillä on sisältöä ja heillä taloudellista osaamista, Arja sanoo. Kustannuslaskentakoulutus oli viime vuonna mahtavaa, Oili kehuu. Vuosi sitten Oili polkaisi käyntiin yhdistysmuotoisten palveluntuottajien esittäytymisen. Messuillakin voisi käydä yhteisen pöydän kanssa. Iso ja onnistunut urakka oli potilastietojärjestelmän kytkeminen kaupungin ohjaamaan tehostettuun palveluasumiseen. Yhteinen asiakastieto auttaa kaikkia. Ja jo pelkkä kollegojen tapaaminen antaa paljon apua arjen ongelmiin, Oili kertoo kokeneensa. Arja Kumpu luonnehtii todella asiarikkaiksi pari kertaa vuodessa pidettäviä kokoontumisia palveluntuottajien kanssa. Hän on tekemisissä laajan kirjon kanssa. Millainen on ihannekumppani kaupungin näköalapaikalta katsoen? Sellainen, jonka kanssa löytyy yhteinen sävel ja tavoite ja jolla on hyvää, laadukasta hoivaosaamista, Arja Kumpu vastaa. En näe isoja kokonaisuuksia hyvänä ratkaisuna, vaan hyvää arjessa olemista avoimessa yhteistyössä. Kouvolalainen ikääntynyt asiakas on yhteinen asiamme ja myös yksityistä palveluntuotantoa tarvitaan. Asiakkaan valinnan mahdollisuus on Arja Kummun mielestä tärkeää. Emme istuisi näillä jakkaroilla, ellei olisi asiakkaita. Haasteet ja odotukset ovat kovat ja vaihtoehtojakin odotetaan. Niitä ja kotona asumista on kehitettävä ja kustannustehokaskin täytyy olla. Lisätietoja: Teksti ja kuva: Marjatta Pöllänen Kouvolan kaupunki Kouvolassa on nyt noin asukasta. Noin joka kymmenes kouvolalainen oli vuonna 2010 täyttänyt 75 vuotta. Kaupunki työskentelee yhteistyössä 15 vanhuspalvelujen tuottajan kanssa. Neljästä uudesta kolme on valtakunnallisia. Yhdistykset olivat edelläkävijöitä kaupungin kanssa verkostoitumisessa. Elimäen Puustelli ry Elimäen Puustelli toimii Kouvolan Korialla ja Elimäellä. Paikkoja on Elimäellä 21 ja Korialla 29 sekä neljä tilapäistä sekä 9 seniori asuntoa. Henkilöstöä on 45 vakituista sekä yksi oppisopimuksella ja kolme vajaakuntoista työllistettyä. Kymijoen Hoiva ry Kymijoen Hoiva ry on vanhuspalvelujen suuri toimija, jolla on yli 200 asuntoa vuokra-asunnoista tehostettuun palveluasumiseen Inkeroisissa, Ummeljoella, Anjalassa, Keltakankaalla ja Valtatiellä sekä ensisijaisesti sotaveteraaneille Satamakadulla. Tehostettua palveluasumista on Keltakankaalla, Inkeroisissa ja Anjalassa yhteensä 57 asunnossa. Henkilöstöä on yli 90, joista noin 80 vakinaisessa työsuhteessa. Jyväskylän Hoivapalveluyhdistys ry Polttolinja 39, JYVÄSKYLÄ puh. (014) , fax (014)7 Maailma on pieni Olin Ilkan kanssa Tokiossa joulukuussa. Suurlähettiläs Eero Salovaara oli kutsunut meidät ystävällisesti lähetystöön vastaanotolle. Tulimme kuitenkin aivan liian aikaisin suurlähetystön portille. Ilkka nokkelana miehenä keksi pistäytyä oluelle pikkuruiseen kapakkaan kadun varrella, sellaiseen, johon mahtuu vain pari tuolia ja ovenakin on ruokoverho. Hämärässä pubissa istui pari paikallista asiakasta. Nämä alkoivat kysellä, mistä kaukaa olemme tulleet. Suomesta, ai Suomesta, olimme viime kesänä Vaasassa pienoisgolfkilpailussa, he innostuivat. Toden totta, Vaasan pienoisgolf radan kapakka on lähin virkistäytymiskohde meille, kun kesäpaikaltamme huristamme kahden hepan vauhtia veneellä Varisselän yli kaupunkiin. Kas kun emme tavanneet siellä! Tokion joulu kuussa olimme heti melkein sukulaisia, sukulaissieluja ainakin. Maailma on todella pieni. Näitä sattumuksia voisi kertoilla vaikka kuinka paljon, kotimaasta ja ulkomailta. Rupeat juttelemaan ihka oudon ihmisen kanssa, ja ennen pitkää löytyy verkosto, joka yhdistää. Ikäteknologiakokouksessa luokseni tulee kuopiolainen asiantuntija, joka kertoo saaneensa nimensä vaasalaisen Paula-tätini mukaan; tämäpä ilahduttaa nyt 93-vuotiasta tätiä. Kävelen New Yorkissa Help Age Internationalin englantilaisen johtajan Sylvia Bealesin vierellä, kun puhelimeni soi vaativasti. Nicaragualainen ystäväni Antonio, jonka tunnen kansainvälisen Lääkärit Ydinsotaa Vastaan liikkeen aktivistina, tarvitsee apua sydänvaivaansa. Yhtäkkiä käy ilmi, että Sylvia tuntee hyvin Antonion ja hänen poikansa oli asunut Antonion luona Nicaraguassa. Arvaamatta löytyy linkki: yhteisiä harrastuksia, yhteisiä sukulaisia, yhteisiä kokemuksia. Merkityksellisiä tunteita ja muistoja. Sanotaan, että koko maailman ihmiset voitaisiin yhdistää toisiinsa muutamalla verkoston silmukalla, viiden kuuden askeleen päästä löytyy yhdistävä tekijä tai nykyisin jo nopeammin. Kännyköitä on kaikkialla, lukutaitoa ei tarvita ja ystävälliset eleet korvaavat, mitä kieli taidosta puuttuu. Verkostoituminen on tietoyhteiskunnan sanastoa, mutta eihän se sinänsä ole mitään vasta keksittyä. Ihmiset ovat aina osanneet verkostoitua. Pulaaikoina verkostoituminen on tarjonnut mahdollisuuksia hyödykkeiden vaihdolle. Tieteessä se on luonut uusia innovaatioita, ylittänyt tieteiden jäykkiä rajoja ja tarjonnut uusia näkökulmia. Kaupan käynnille ja kulttuurin vaihdolle se on ollut perustana. Verkostoituminen on ollut ja on rauhantyötä parhaimmillaan. Se rakentaa positiivista rauhaa, kukoistavaa kanssa käymistä ihmisten välille. Meidän suomalaisten järjestökenttä, kaikkine vapaaehtoisjärjestöineen, edustaa verkostoinnit korkea tasoista ylläpitäjää. Monet hoiva palvelut ja auttamisen muodot ovat saaneet alkunsa verkostoista, joissa toimijat ovat löytäneet yhteisen eettisen velvoitteen. Se on sitten voimistunut ja kasvanut yhteis työllä pysyväksi toiminnaksi. Nuoruuden verkostot ovat hyvin intensiivisiä ja merkityksellisiä. Nuoruudessa on ehdottomuutta ja ahnasta paneutumista. Soisi kaikille nuorille sekä kotimaisia että kansainvälisiä tapaamisia. Rippileirit ja Prometheusleirit, leirikoulut ja partiot ynnä muut harrastukset luovat yhteisyyttä. Nuorena on vaikea arvata, miten pitkälle verkostot voivat kantaa. Meidän Ilkka oli 21-vuotiaana medisiinarina vaihtostipendiaattina Portugalissa. Medisiinareilla ja teekkareilla oli jo 1960-luvun alussa mahdollisuus opiskelijavaihtoon, mikä oli hieno juttu. Ilkka asui sitten Lissabonissa köyhän mustan mosambikilaisen opiskelijan kanssa ja ystävystyi hänen kanssaan. Mario menestyi opinnoissaan, väitteli ja myöhemmin kohosi maansa ensimmäiseksi pääministeriksi. Olimme vastikään Marion 70-vuotisjuhlissa Maputossa. Perheemme on saanut tämän nuoruuden ystävyyden kautta laajat verkostot Mosambikiin. Aktiivinen ikääntyminen ja sukupolvien välinen solidaarisuus on EU:n vuoden 2012 teema. Sukupolvien välinen solidaarisuus kalskahtaisi ontolta virkakieleltä, ellei se kääntyisi verkostoitumiseksi ja tulisi näkyviin arjen elämässä. Mummot ja vaarit ovat verkonkutojia, jotka ylläpitävät sukupolvien silmukoita. Ilo pienten lasten ja nuorten kehityksestä ja etenemisestä elämässään kantaa vanhojen elämää. Vanhojen elävä kiinnostus pieniä kohtaan taas tarjoaa näille välttämätöntä kasvun voimaa. Nykynuorten maailma on vielä aikaisempaa pienempi, se on todella "global village", maailmankylä, jossa verkostot sitovat kaikki ihmiset mielekkäästi yhteen. 78 Lauttasaareen seinätön Lauttasaari-projektissa projektityöntekijä Hanna Torppa (oikealla) luotaa omaishoitoperheiden arkea. Tämän luotauksen perusteella pyritään luomaan omaishoitoperheille uusi palvelusuunnitelma ja palvelupaletti. Hanna Torppa vierailemassa omaishoitaja Sari Salmenhaaran ja hänen äitinsä Pirkko Salmenhaaran luona. Helsingin kaupungin sosiaaliviraston vanhuspalvelut vetää laaja mittaista Lauttasaaren asiakaskeskeinen palveluverkko -hanketta, jonka tavoitteena on luoda Lauttasaareen seinätön vanhusten palvelukeskus. Hankkeen keskeisiä osia ovat uudenmallinen palveluohjaus, henkilökohtainen budjetti sekä toimijaverkosto, jossa ovat mukana julkinen sektori, yrittäjät ja kolmas sektori. Hankkeen kohderyhmä ovat 65+omaishoitoperheet ja koti hoidon tukipalvelu- ja tilapäisasiakkaat. Lauttasaari kuuluu Helsingin kaupungin eteläiseen alueeseen, mutta saarella itsessään ei ole kaupungin ylläpitämää vanhusten palvelukeskusta tai vastaavaa. Saarella asuvat vanhukset voivat käyttää esimerkiksi Töölön tai Kampin vanhusten palvelukeskusten palveluja. Saarella on useita yksityisiä vanhuspalveluiden tuottajia sekä kolmannen sektorin toimijoita, projektipäällikkö Susanna Hyvärinen kuvailee. Helsingin kaupungin sosiaaliviraston vanhuspalvelut onkin aloittanut kunnianhimoisen hankkeen, jonka tavoitteena on luoda Lauttasaareen seinätön vanhusten palvelukeskus. Hankkeessa on mukana Helsingin kaupungin useita hallintokuntia, yrittäjiä, kolmannen sektorin edustajia sekä lukuisia tutkimustahoja. Keskeiset asiat hankkeessa ovat uudenlaisen palveluohjauksen mallin luominen ja pilotointi, henkilökohtaisen budjetin malli sekä toimijaverkoston luominen. Hankkeen eri vaiheissa hyödynnetään palvelumuotoilua. Palvelu muotoilussa käyttäjä lähtöisyys ja asiakas ovat keskiössä. Hanke on myös hyvin tut- 89 vanhusten palvelukeskus kimuspainotteinen, sillä mukana on useita tutkimustahoja, Hyvärinen kertoo. Hankkeessa käydään asiakkaiden kanssa läpi heidän arkeaan, ja pyritään luomaan uusi palvelusuunnitelma ja palvelupaletti. Palveluohjaus on siinä mielessä uutta, että asiakkaita pyritään ohjaamaan ja neuvomaan julkisten sektorin palveluiden lisäksi myös kolmannen sektorin ja yritysten palveluiden piiriin. Useista eri ohjaajista yhteen ohjaajaan Hyvärinen muistuttaa, että tällä hetkellä kaupungilla on monenlaisia ohjaajia eri tarpeisiin: omaishoitoa varten on omaishoidon ohjaajat, kotihoitoa varten on kotihoidon ohjaajat, sosiaali- ja lähityössä on sosiaaliohjaajat ja niin edelleen. Lauttasaari-hankkeessa kehitetään palveluohjauksen mallia, joka olisi paljon laajempi sisällöltään kuin nykyisin käytössä olevat mallit. Suomessa ei ole epäselvyyttä palvelu ohjaus-käsitteen sisällöstä. Hyvärinen huomauttaa, että eri ammattiryhmillä/koulukunnilla on Projektissa asiakas on keskiössä, projektipäällikkö Susanna Hyvärinen korostaa. vain eri käsityksiä siitä, mitä palveluohjauksella tarkoitetaan. Riippuu vähän kuka sen määrittelee. Puhutaan esimerkiksi Care managereista ja Service Managereista. Asiakkaan näkökulmasta työn sisältö voi olla samansuuntaista, vaikka puhuttaisiin palveluohjauksesta, asiakasohjauksesta tai palveluneuvonnasta. Lauttasaari-hankkeessa palveluohjauksella tarkoitetaan kokonaisvaltaista palveluohjausta. Katsomme kuinka omaishoitajan arki sujuu, ja pyrimme löytämään siihen mahdollisimman paljon sopivia palveluita niin julkiselta, yksityiseltä kuin kolmannen sektorin puolelta. Me puhumme hankkeessa Care manager -mallista. Asiakasta yritetään auttaa mahdollisimman paljon yhden ohjaajan kautta. Hankkeessa palveluohjaajana asiakkaan tukena toimii käytännössä projektityöntekijä Hanna Torppa. Henkilökohtaisen budjetin malli Palveluohjauksen mallin rinnalla ja ohessa hankkeessa kehitetään henkilö kohtaisen budjetin mallia. Henkilökohtainen budjetti on Suomessa vielä jokseenkin tuntematon asia. Hyvärisen mukaan kokeiluun lähtevien omaishoitoperheiden käytössä oleva raha ei lisäänny, mutta nykyään käytettävissä olevia palveluita ja rahaa voidaan suunnata eri tavalla asiakkaiden toiveista ja tarpeista lähtien. Jokainen omaishoitoperhe käyttää tällä hetkellä tietyn verran sosiaaliviraston palveluja. Eri palveluiden hinnat tiedetään. Henkilökohtainen budjetti merkitsisi sitä, että asiakas voisi vaihtaa jonkin palvelun johonkin toiseen. Esimerkiksi lyhytaikaisen hoidon sijasta voisi ottaa vaik- jatkuu seuraavalla sivulla-> Lauttasaari-hanke pähkinänkuoressa Lauttasaari on yksi Helsingin kaupunginosista. Asuinalueena Lauttasaari on hyvinkin arvostettu, ja lauttasaarelaiset asuvat yleensä hyvin pitkään saarella jopa koko ikänsä. Lauttasaaressa on noin asukasta, joista peräti 42 % on syntyperäisiä helsinkiläisiä. Saaren asukkaista noin 39 %:lla on korkeakoulututkinto, kun koko Helsingin väes töstä vastaava luku on 24 %. Noin 3600 lauttasaarelaista on yli 65-vuotias ja noin 1700 on yli 75-vuotias. Hankkeen toimijat Helsingin kaupunki (eri hallintokuntia) Helsingin Yrittäjät ry: Palveleva Helsinki -hanke, Lauttasaaren Yrittäjät ry Yksityisiä yrityksiä/yrittäjiä Järjestöjä, säätiöitä, evankelisluterilainen seurakunta, vapaaehtoistyön yhteisöjä Tutkimusyhteistyötahot (Aalto-yliopisto: TaiK, Sotera, HSE; Itä-Suomen yliopiston KWRC, THL) Kansainväliset verkostot (mm. ENSA European Network of Social Authorities) Tekes- teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus Vertailukehittämistahot (mm. Kainuun AKI Aktiiviasiakas -hanke, Tampereen kaupunki) Tukena palvelumuotoilussa mm. Aalto-yliopisto/Taideteollinen korkeakoulu Hankkeen kohdejoukko Lauttasaaressa: omaishoitoperheet ja kotihoidon tukipalvelu- ja tilapäisasiakkaat (noin 100 tahoa). 910 ka kylpyläviikonlopun. Pääpaino olisi siinä, että asiakkaan käytössä oleva julkinen raha saataisiin mahdollisimman vaikuttavasti asiakasta hyödyttävään käyttöön. Havainnekuva Lauttasaaren asiakaskeskeinen palveluverkko -hankkeesta. Lauttasaaren asiakaskeskeinen palveluverkko -hanke on osa World Design Capital Helsinki 2012-ohjelmaa. Lauttasaarelaisista toimijoista verkosto Hankkeen yhtenä tavoitteena on myös luoda toimijaverkosto, jossa olisi mukana kaupungin eri hallintokunnat, lauttasaarelaiset yksityiset yritykset sekä kolmannen sektorin toimijat. Susanna Hyvärinen arvioi, että Lauttasaaressa on jo nyt useita vanhusten palveluita tarjoavia yrittäjiä, yrityksiä ja kolmannen sektorin toimijoita. Ne tietävät jo nyt suht hyvin toisensa, mutta niiden pitäisi verkostoitua tiiviimmin. Verkostoitumisessa saavutetaan erilaisia yhteistoimintaetuja. Varsinkin yrittäjät ovat olleet kiinnostuneita Lauttasaari-hankkeesta. Monikaan asiakas ei nykyään tiedä esimerkiksi yritysten tai kolmannen sektorin palveluista. Pyrimme siihen, että palveluohjauksella kerrotaan mahdollisimman laajasti tarjolla olevista palveluista ja mitkä mahdollisesti asiakkaalle sopisivat. Palveluohjaus ei kuitenkaan määrää asiakasta valitsemaan jotkin tietyt palvelut, vaan asiakas aina itse valitsee, Hyvärinen korostaa. Esimerkiksi kolmannen sektorin toimijoilla on suuri merkitys vanhusten palveluiden tarjona. Ne voivat tarjota vaikkapa ulkoilu- tai asiointiseuraa. Mutta palveluohjauksessa kaikki palvelut ovat samalla viivalla. Hyvärinen korostaa, että koko Lauttasaari-hankkeen tavoitteena on luoda seinätön verkostomaisesti toimiva vanhusten palvelu keskus. Uudenlainen palveluohjausmalli, henkilökohtainen budjetti ja toimijaverkosto ovat osa kokonaisuutta. Hankkeessa etsitään myös palvelusetelille uusia käyttömahdollisuuksia. Hankkeessa on myös paljon tutkimusta mukana. Hankkeessa tutkitaan muun muassa vaikuttavuutta eri näkökulmista, palveluohjausmallia, palvelumuotoilua sekä henkilökohtaista budjettia. Myös rakennetun ympäristön vaikutusta tutkitaan. Lauttasaaren asiakaskeskeinen palvelu verkko -hanketta rahoittaa Tekesin Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmä -ohjelma. Hankkeen aikataulu on Teksti ja kuvat: Kari Uittomäki Havainnekuva: Susanna Hyvärinen HUOLENPITOA JA TURVALLISTA PALVELUASUMISTA SEKÄ KOTIHOITOPALVELUJA JOENSUUSSA Joensuun Hoiva- ja Palveluyhdistys ry Ruoritie 1, Joensuu Puh. (013) Faksi (013) FIHSK93752A HAVUKOSKEN PALVELUKESKUS Eteläinen Rastitie 12, Vantaa, puh. (09) , fax (09) Vuokra- ja omistusasuntoja vanhuksille, kotihoitoa, siivous- ja ateriapalvelua, vanhainkoti, ryhmäkoti sekä mielenterveysyhteisöt Havurasti ja Myyrasti 1011 Vapaaehtoistyön taustalla on aina saman laisia arvoja: halu yhteisen hyvän edistämiseen vapaasta tahdosta, solidaarisuus ja tahto tehdä vastikkeetonta hyvää. Yhteiskunta, joka edistää ja tukee vapaaehtoistoiminnan eri muotoja on todennäköisesti myös yhteiskunta, joka huolehtii omistaan. Juuri ilmestyneessä YK:n julkaisemassa Maailman vapaaehtoistoiminnan tila raportissa todetaan, että yhteiskunnat, jotka eivät anna arvoa ja tukea vapaaehtoistoiminnalle, jäävät myös paitsi sen tarjoamista hyödyistä. Uuden vapaaehtoistoiminnan voima varaksi on noussut ihmisten kaipaama arvomuutos ja uusien arvojen hakeminen omaan elämään vapaaehtoistoiminnan kautta. Järjestöt tarjoavat organisoituneen mahdollisuuden hyvän tekemiseen. Lähtökohtaisesti on ajateltavissa, että ihminen paatuu, ellei edes hänen hyvä tekonsa kelpaa. Mahdollisuus motivoituneeseen hyvän tekemiseen on vapaaehtoistyön merkittävin rooli, koska se antaa tekijälleen mielekkyyden kokemuksen. Se, että vapaaehtoistyössä on myös merkitystä käytännössä ja sillä saadaan asioita aikaan, on tärkeää lisäarvoa. Erityisesti vanhustenhuollossa tätä lisäarvoa on hyvä huomata ja hyödyntää. Vapaaehtoistoiminnan kehittämisessä kaksi järjestötyön elementtiä on mielestäni keskeisiä: järjestön aloitteellisuus ja dynaamisuus pyrkimyksenä ennakoida toimintaympäristön muutoksia perustehtävän suunnassa ja koko organisaatiota osallistava orientoituminen järjestön strategiaan. Osallistava orientoituminen ottaa huomioon järjestön kaikkien toimijoiden, yleiskokousten, hallituksen, operatiivisen johdon, asiantuntijoiden ja muiden työntekijöiden, sidos ryhmien, kohderyhmien, jäsenten, vapaaehtoisten ja asiakkaiden näkemykset järjestön kehittämisestä. Tuloksellisen toiminnan arvioinnissa mission ja vision rooli on keskeinen. Järjestöjen on tärkeätä pohtia, kuinka hyvin missio ja visio onnistuvat hahmottamaan niitä tehtä- Verkostoituminen ja yhteistyö vapaaehtoistoiminnan resurssina viä, joita järjestö tosiasiallisesti tekee. Perus tehtävän ja arvojen kautta kasvaa sitoutuminen järjestön missioon. Se tuottaa kaikissa toimijoissa halun antaa parhaansa, paras osaamisensa. Vision ja mission, sekä niiden toteuttamiseksi suunnitellun strategian rooli on erityisen tärkeä niissä järjestöissä, joiden toiminta rakentuu vapaaehtois työlle, sillä vapaaehtoisten rekrytoiminen ja johtaminen perustuu ensisijaisesti siihen tapaan, jolla heidät saadaan sitoutettua järjestön arvoihin ja missioon. Verkostoituminen muodostuu kumppanuuksista. Kumppanuuksien potentiaalia on usean tasoista. Yksin suorittaja jää heikoimmalle, satunnainen kumppanuus yltää astetta parempiin saavutuksiin, sopimusperusteinen vielä pykälää korkeammalle. Korkein taso on strateginen kumppanuus. Strategista kumppanuutta on alettu pitää järjestötoiminnan tuloksellisuuden ehtona, koska toimijat ovat useimmiten liian pieniä saadakseen oikeasti liikettä aikaan. On pystyttävä määrittelemään yhteinen, ainakin toimialan toimijoita yhdistävä tavoite ja missio, ja sen pohjalta jakamaan kullekin toimijalle soveltuvat strategisen tavoitteet ja niistä johdetut toimenpiteet. Yhteiseen tavoitteenmuodostukseen liittyy myös toiminnan laatua parantava vaikutus, koska yhteisiä tavoitteita joudutaan kriittisesti reflektoimaan useamman toimijan kesken. Yksin toimiva organisaatio voi menettää tärkeitä kehittämisen näkökulmia pelkästään siksi, ettei niitä ole huomattu. Kumppanuusperustaisen vaikuttamisstrategian hyvä puoli on sen tasaarvoisuudessa. Pienilläkin järjestöillä on mahdollisuus vaikuttamiseen, jos ne onnistuvat valitsemaan kumppaninsa oikein, ja ne vielä osoittautuvat luotettaviksi. Joukon voima takaa kuulluksi tulemista. Kaikissa verkostoissa ei kuitenkaan ole hyödyllistä olla mukana. Oikeiden verkostojen luominen on keskeistä. Verkostoihin liittyy siis rajaamisen ja hallinnan taito. On myös ymmärrettävä, että verkostot eivät ole ikuisia. Järjestöt toimivat parhaiten kootessaan verkostoja missionsa toteuttamiseen ja sitä kautta saavutetaan parhaat tulokset myös vapaaehtoisten sitouttamisessa. Esimerkiksi Vanhus- ja lähimmäispalvelun liiton Osaajien markkinat vapaaehtoiseksi työelämästä -projekti osoitti, että tulevaisuuteen suuntautumalla, osallistavalla ja verkostoja suunnitelmallisesti hyödyntävällä yhteistyöllä luodaan parhaalla mahdollisella tavalla vapaaehtoistoiminnasta uutta lisäarvoa myös vanhustenhuoltoon. Anitta Raitanen toiminnanjohtaja Kansalaisareena ry 1112 Verkostoakin Verkostoissa ovat tärkeitä asioi ta avoimuus, luottamus, vuorovaikutus ja oikeudenmukaisuuden toteutuminen. Puhutaan win-win -periaatteesta. Verkostoissa on myös tärkeää johtaminen ja erilaisuuden hallinta. Kyse ei ole siitä, ovatko yksit täiset osapuolet hyviä vaan syntyykö eri osapuolten välisessä suhteessa lisäarvoa, Petri Sipilä arvioi. Enää ei voida rakentaa suuria organi saatioita, niiden aika on ohi. Tilalle ovat tulleet pienet ja ketterät, Petri Sipilä korostaa. Petri Sipilä on verkostoitumisen asiantuntija. Hän on mm. yksi kirjan Verkostojen strategiat kirjoittajista. Sipilä on tehnyt paljon töitä teollisuuden ja nyttemmin hoivayritysten ja järjestöjen kanssa. Verkostoitumiseen liittyen termien käytössä on epäselvyyttä. Verkos toituminen on eri asia kuin verkottuminen. Yleensä kaikenlainen yhteistyö on verkostoitumista. Liike-elämässä palveluverkot ovat tiiviitä, tavoitehakuisia toimintamalleja, jotka saattavat olla muodoltaan esimerkiksi osuuskuntia tai osake yhtiöitä. Palveluverkostot ovat usein löyhempiä yhteenliittymiä, Petri Sipilä selventää. Yrityksillä on useita erilaisia syitä verkostoitua. Sipilän mukaan verkostoitumalla yritykset voivat parantaa tuottavuuttaan: haetaan säästöjä tuotteiden tai raaka-aineiden hankinnassa, tuotteiden valmistuksessa tai pyritään lisäämään myyntituloja. Erikoisosaaminen haetaan usein verkostoitumisen kautta, itse keskitytään ns. ydinosaamiseen. Yritykset verkostoituvat yleensä siinä vaiheessa, kun muut keinot on käytetty. Tänä päivänä suurin osa yritysten liikevaihdosta voi pohjautua verkostoyhteistyöhön. Verkostoakin pitää johtaa Kyse ei ole siitä, ovatko yksittäiset osapuolet hyviä vaan syntyykö eri osapuolten välisessä suhteessa lisäarvoa. Verkoston menestymistä auttaa se, että sillä on selkeä toimintamalli, ja että sitä osataan johtaa. Verkostossa on tyypillistä odotus, että joku toinen tekee. Itse näen verkostoitumisen yhtenä organisaatiomuotona. Johtamisen perusasiat ovat samat kuin muual lakin; pitää olla selvät tavoitteet, palaute järjestelmä ja keinot käsitellä poikkeamia. Mutta verkostojen johtaminen on ihan eri asia kuin yksittäisen yri- 1213 pitää johtaa tyksen johtaminen. Meiltä puuttuu verkostojen johtamismenetelmät. Jos verkostoa johdetaan väärin, niin verkoston jäsenet eivät sitoudu toimintaan. Verkosto ei toimi. Kärjistetysti johtamisopit Suomessa ovat Fordin autotehtaalta sata vuotta sitten, jossa ajatteleminen oli turha toimenpide. Pääasia, että kädet toimivat. Sipilän mukaan verkostojen johtamisessa pitäisi puhua communityship'istä eli yhteisöllisestä johtamisesta, jossa pitäisi samanaikaisesti olla joustava ja määrätietoinen. Tänä päivänä ei oikein ole esimerkkejä hyvistä tasavertaisista verkostoista muuten kuin joidenkin talojen sisäiset verkostot. Niitä löytyy esimerkiksi konsultti- ja tilitoimistoista, mutta niissä verkoston fokus on aika tiukkaan rajattu. Tiukkaan alihankintaan perustuvat toimitusverkostot toki toimivat. Enää ei voida rakentaa suuria organi saatioita, niiden aika on ohi. Tilalle ovat tulleet pienet ja ketterät. Verkostoitumisen menetelmät ovat olemassa; teknisiä apuvälineitä on runsaasti kuten internet, face bookit, twitterit, linkedinit ja niin edelleen. Pitäisi vielä saada ihmiset ja yhteisöt käyttämään niitä. Lauttasaari-hankkeessa kannattaisi huomioida kaikki saaren vanhukset Petri Sipilä on mukana Helsingin kaupungin sosiaaliviraston Lauttasaari-hankkeessa konsulttina. Sipilä pitää hanketta kiinnostavana ja tärkeänä. On tärkeätä, että saarella toimivat erilaiset tahot saadaan toimimaan yhteisessä palveluverkossa asiakaslähtöisesti. Nyt vanhusten ympärillä on erilaisia ryhmittymiä: on yrittäjät, kolmas sektori, Helsingin kaupunki, seurakunta ja niin edelleen. Vanhukselle itselleen ei ole kovinkaan tärkeätä, että mistä hän sen avun saa, kunhan hän saa sen laadukkaana ja sopivan hintaisena. Alueellinen palveluverkosto on erittäin järkevä, jos siihen saadaan kaikki osapuolet mukaan. Lauttasaari-hankkeessa tavallaan palautetaan entisaikojen yhteisöllisyys, toisista huolehtiminen. Toki Lauttasaaressa on jo nyt paljon yhteisöllisyyttä. Siellä asuu paljon vanhuksia, jotka ovat asuneet kauan saarella ja tuntevat toisensa. Lauttasaari-hankkeessa on se suuri mahdollisuus, että saataisiin kehitteillä oleva palveluverkko palvelemaan kaikkia Lauttasaaren vanhuksia. Ei pelkästään nyt kohderyhmänä olevat omaishoitoperheet ja koti hoidon tukiasiakkaat. Samalla vaivalla ja samoilla kustannuksilla, jolla nyt luodaan palveluverkko muutamalle sadalle ihmiselle, voitaisiin luoda palvelu verkko laajemmalle kohderyhmälle. Yrittäjiä kiinnostaa ihan eri tavalla 3500 ihmisen kohderyhmä kuin 300 ihmisen kohderyhmä, Sipilä korostaa. Sipilä korostaa, että Helsingin kaupungin rooli on tärkeä hankkeen vetäjänä. Muualla Suomessa on hyviä esimerkkejä onnistuneista palveluverkoista, joissa kunta tai kaupunki on ollut ja on aktiivisena. Ilman kaupungin vetoapua yrittäjät ei ole innostuneita lähtemään mukaan. Kaupungin roolissa on pari kompastuskiveä. Toinen on lakisääteinen virkamiesten vaitiolovelvollisuus. Vaitiolovelvollisuus on toki tärkeä asia, mutta se voi estää sen, ettei apua tarvitsevasta vanhuksesta saa kertoa eteenpäin. Vaitiolovelvollisuus voidaan kiertää sillä, että hankintaan lupa etukäteen. Toinen asia on kun tien velvollisuus toimia pääasiassa silloin, kun joku tarvitsee apua. Näin ennaltaehkäisevään toimintaan ei riittävästi panosteta, se ei ole kenenkään intressissä. Jos ennalta ehkäisevä toiminta saataisiin mukaan, niin panos-tuotos -ajattelulla mitattuna saataisiin paljon enemmän hyötyä. Vanhuksia pitäisi osata auttaa jo silloin, kun he ovat terveitä ja toiminta kykyisiä. Näin heidän toiminta kykynsä jatkuisi paljon nykyistä kauemmin, ja he voisivat asua pitempään kodeissaan. Kärjistetysti johtamisopit Suomessa ovat Fordin autotehtaalta sata vuotta sitten, jossa ajatteleminen oli turha toimenpide. Pääasia, että kädet toimivat. Petri Sipilä myös toteaa, että hankkeesta tiedottaminen on tärkeätä. Koska hanke on suunnattu palvelemaan vanhoja ihmisiä, niin tiedottamista pitäisi hoitaa monen eri kanavan kautta. Vanhuksella pitää olla selvästi tiedossa, että millaisia vaihtoehtoja hänelle on tarjolla, ja kehenkä hän voi ottaa yhteyttä apua tarvitessaan. Mikäli tiedottaminen epäonnistuu tai jää vajaaksi, niin koko projekti valuu hukkaan. Jos lauttasaarelaiset vanhukset eivät saa tietää tästä hankkeesta eivätkä tunne sen tuottamia mahdollisuuksia, niin viestintä on pettänyt. Teksti ja kuva: Kari Uittomäki 1314 Uudenmaan Marttojen toiminnanjohtaja Anne Lempinen: Martat tarjoavat tuk Anne Lempisen johtama Uudenmaan Martat on Marttaliiton suuri piiri. Uudenmaan Martoissa on noin 160 paikallisyhdistystä ja noin 7000 jäsentä. Marttaliitto ja martat tarjoavat monipuolista toimintaa ja turva verkon myös vanhuksille. Valtakunnallinen liitto on 110-vuotias, ja järjestöön on viimeisen 10 vuoden aikana liittynyt tuhansia uusia jäseniä. Uudenmaan Marttojen toiminnanjohtajan Anne Lempisen mukaan Martat ovat aina ajan hengessä kiinni, mutta luontevasti jalat maassa. Marttojen toiminnan pääpaino on kotien hyvinvoinnin edistäminen, kotitalouden arvostaminen ja kotitalousneuvonta. Marttaliitto on saanut viime vuosina valtavasti uusia jäseniä; 70-, 80- ja jopa 90-luvulla syntyneitä, Anne Lempinen kertoo. Anne Lempisen mukaan Uudenmaan Marttojen jäsenmäärän huima kasvu, 10 vuodessa noin 4000 uutta jäsentä, kertoo siitä, että kodin asiat kiinnostavat myös nuoria. Tänä päivänä monet tekevät hyvin abstraktia työtä. Mutta kun tekee ruokaa tai kutoo sukan, niin se on konkreettista tekemistä, ja työ tulee valmiiksi. Uskon, että monet kokevat toiminnan Martoissa vasta painona omalle työlle. Toisaalta voi olla, että nykyiset sukupolvet eivät enää saa lapsuudenkodistaan yhtä paljon oppia kodin asioista ja ruoanlaitosta kuin aikaisemmat sukupolvet sai. Peruskoulussakin on todella vähän kotitaloustunteja. Toisaalta myös yhdessä tekeminen ja kasvokkain juttelu on erittäin mukavaa. Marttojen ruokakursseilla tehdään yhdessä ruokaa ja sitten syödään yhdessä. Lempinen tosin muistuttaa, että vaikka Marttaliittoon on liittynyt paljon nuoria, niin suurin osa Marttojen jäsenistöstä on keski-ikäisiä tai vanhempia ihmisiä. Marttaliiton toiminnalle on tyypillistä, että kun ihminen kerran liittyy Marttoihin, niin hän pysyy jäsenenä. "Kerran Martta, aina Martta". Toki varsinkin nuoret ovat aktiivisia myös muissa järjestöissä. Viime vuosina on annettu ensimmäiset kunniamerkit siitä, että on ollut 60 vuotta Martoissa mukana. Marttojen toiminnalle on myös olennaista se, että Marttoihin voi liittyä kuka tahansa, ammatista, koulutuksesta tai sosiaalisesta asemasta riippumatta. Lempinen toteaakin, että Martoissa on mukana hyvin erilaisia ihmisiä. Marttojen yhtenäinen asu; ruudullinen paita tai mekko, kuvastaa jäsenten tasavertaisuutta. Martat auttavat myös vanhuksia Eri Marttayhdistysten ja Martta piirien toiminnan pääpaino tulee tietenkin Marttaliiton säännöistä ja toimintaperiaatteista, mutta muuten yhdistyksillä ja piireillä on hyvinkin itsenäinen asema oman toimintansa suunnittelussa ja toteutuksessa. Marttayhdistykset auttavat myös vanhuksia; esimerkiksi Olarin Martat ulkoiluttavat Espoon kaupungin Päiväkeskus Hopeatuvan vanhuksia, Oulunkylän Martat ovat kutoneet ranteiden- ja nilkkalämmittimiä Kustaankartanon vanhuksille, Kauniaisten Martat ul- 1415 a myös vanhuksille koiluttavat Kau niaisten sotavammasairaalan vanhuksia jne. Toimintaa vanhusten kanssa ei ole systemaattisesti ohjattu. Vapaaehtoistoiminnassa meillä on vielä paljon haasteita. Nyt toiminta on hyvin paljon jäsenyhdistyksistä itsestään kiinni. Martoissa myös kunnioitetaan niiden ihmisten työtä, jotka ovat vuosi kymmeniä olleet Martoissa mukana. Marttojen toiminta on mukana oleville ihmisille hyvin tärkeätä, koska martat muodostavat myös sosiaali sen verkoston ja turvaverkon. Jos joku vanha ihminen ei saavukaan johonkin tilaisuuteen, niin hänestä ollaan huolissaan. Tänä vuonna Marttaliitto on mukana Vanhustyön keskusliiton organisoimassa Neljän sukupolven treffit -haastekampanjassa. Kampanja liit- tyy eurooppalaiseen aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvienvälisen solidaarisuuden teemavuoteen. Neljän sukupolven treffit-haastekampanjassa järjestetään monenlaista toimintaan, ja kevätkaudella 2012 on teemana ruoka ja perinteet. Tätä juhlistetaan rennolla Neljän polven illallistapahtumalla ystävänpäivänä Varsinkin pääkaupunkialueella eri sukupolvet eivät välttämättä kohtaa. Täällä on paljon nuoria perheitä, joiden isovanhemmat asuvat jossain muualla Suomessa. Tänä vuonna järjestämme myös ruokakursseja muistihäiriöistä kärsiville teemalla "muistitko syödä". Hankkeen koordinoijana toimii ulkopuolinen ravitsemusterapeutti. Vuonna 2009, jolloin Marttaliitto täytti 110 vuotta, martat kutoivat kaikille Suomen vastasyntyneille sukat. Ulla Sohlberg (kuvassa viimeisenä) ja Mirja Kontuniemi (kuvassa ensimmäinen, punainen takki) ulkoiluttamassa Hopeatuvan asukkaita. Mukana ulkoiluttamassa lähihoitajaopiskelija Leena Häkkinen (keskellä, punainen takki). Anne Lempisen mukaan martoissa on ideoitu sitä, että 100-vuotiaille kudottaisiin jotain, vaikkapa ranteentai nilkkalämmittimiä. Ihmiset haluavat tehdä hyvää, mutta nykyaikana ei haluta sitoutua pitkäksi aikaa. Esimerkiksi vanhukset ovat hyvä auttamisen kohde ryhmä, koska he eivät voi pitää puoliaan kuten monet muut. Teksi ja kuva: Kari Uittomäki Marttaliitossa on valtakunnallisesti 16 piiriä, ja niissä on noin 1400 paikallisyhdistystä. Marttaliitossa on jäseniä koko maassa noin Uudenmaan Martat on Marttaliiton suurin piiri; siinä on noin 160 paikallis yhdistystä ja noin 7000 jäsentä. Olarin Martat ulkoiluttavat vanhuksia Espoolaisen Olarin Marttojen Ulla Sohlberg ja Mirja Kontuniemi ulkoiluttavat viikoittain Espoon kaupungin Päiväkeskus Hopeatuvan asiakkaita. Taitaa olla neljäs vuosi meneillään. Käymme kerran viikossa kumpikin ja eri päivinä, Ulla Sohlberg kertoo. Ulkoilutuspäivä sovitetaan yleensä Hopeatuvan tarpeen ja myöskin meidän menojemme mukaan. Yhdessä ulkoiluun liittyy monta asiaa: raitis ilma, kävellessä kunto kohoaa tai ainakin säilyy ja jutustelu säästä, vanhoista asioista, lapsista ym. Sekä lenkin tehneet vanhukset että me ulkoiluttajat olemme yhtä paljon saaneet yhdessäolosta iloa. Teksti: Kari Uittomäki Kuva: Jari Peltoranta 1516 MBA, OTK, VT Pirjo Puhakka teki tutkimuksen Vallin jäsenjärjestöjen sidosryhmistä Vapaaehtoistoiminta Resurssikeskusmaisessa toimintamallissa tulisi kiinnittää vapaaehtoisten kanssa tehtävään yhteistyöhön enemmän huomiota, Pirjo Puhakka korostaa. Pirjo Puhakka on tehnyt MBA-tutkintoon liittyvän opinnäytetyönsä Vallin jäsenjärjestöjen sidosryhmien hallinnasta ja kehittämisestä. Tutkimustulosten mukaan vapaaehtoisia ei koeta jäsenjärjestöissä vielä kovin merkittäväksi sidosryhmäksi. Puhakan mukaan vapaaehtoistoiminta kaipaa kehittämistä; siihen pitäisi kiinnittää enemmän huomiota ja vapaaehtoistyötä pitää johtaa systemaattisesti. Resurssikeskusmainen toimintatapa on yksi Vallin jäsenjärjestöjen tulevaisuuden haasteista. Toimintatapa edellyttää mm. hyvää yhteistyötä erilaisten sidosryhmien kanssa. Halusin opinnäytteessäni selvittää Vallin jäsenjärjestöjen sidosryhmien johtamista, Pirjo Puhakka selvittää. Tutkimuksessa oli mukana 11 Vallin jäsenjärjestöä. Tutkimuksen kohde ryhmänä olivat johtajat, johtoryhmän jäsenet sekä esimiehet. Kysely toteutettiin sähköisesti. Vastauk sia kertyi 57 ja vastausprosentiksi muodostui 61. Puhakan tutkimuksessa oli viisi keskeistä tutkimusteemaa: sidosryhmien tunnistaminen, sidos ryhmien tärkeyden arviointi, kehittämis tarpeiden tunnistaminen, kehittämistoimenpiteiden suunnittelu sekä johtamismenettelyjen ja tulosten arviointi. Jokaiselle jäsenjärjestölle on tärkeää tunnistaa sille tärkeät sidosryhmät ja tunnistaa niiden odotukset ja kokemukset. Vasta niiden jälkeen järjestö pystyy miettimään mitä pitäisi tehdä. Ydinasia sidosryhmien johtamisessa on luottamus ja positiiviset tunteet jäsenjärjestöä kohtaan, sillä niillä on vaikutusta siihen, miten kyseinen sidosryhmä suhtautuu järjestön toimintaan. Sidosryhmät pitäisi osallistaa järjestön toimintaan, ja järjestön toimintaa suunnitella ja johtaa sen mukaan. Vastauksista ilmeni, että jäsenjärjestöillä on hyvin monenlaisia sidos ryhmiä. Kolmen kärki erottui selvästi: tärkein sidosryhmä on asiakkaat, sitten kaupunki tai kunta, ja kolmantena asiakkaiden omaiset. Kolmen kärjen jälkeen tuli selvä ero seuraavaksi tulleisiin sidosryhmiin. Itse pidän yhtenä tärkeimpänä 1617 kaipaa kehittämistä tutkimustuloksena sitä, että yli 40 prosenttia vastanneista ei pitänyt vapaaehtoisia tärkeänä sidosryhmänä. Kuitenkin resurssikeskusmaisessa toimintatavassa vapaaehtoisilla on hyvin suuri merkitys, Puhakka korostaa. Tärkeimmät sidosryhmät tunnetaan hyvin Pirjo Puhakan mukaan tutkimuksen tulosten perusteella voidaan päätellä, että järjestöjen käytänteet sidosryhmäyhteistyön hallintaan ja kehittämiseen ovat monelta osin hyviä yhden tärkeimmän sidosryhmän eli asiakkaiden osalta. Järjestöissä tiedetään hyvin asiakkaiden odotukset sekä kuinka tyytyväisiä asiakkaat ovat järjestön toimintaan. Järjestöissä tiedetään myös hyvin, mitkä asiat lisäävät asiakkaiden luottamusta järjestöön, ja nämä asiat otetaan huomioon toiminnan suunnittelussa. Tutkimuksen tulosten mukaan järjestöt voisivat enemmän kiinnittää huomiota siihen, miten asiakkaita voisi ottaa enemmän mukaan toiminnan suunnitteluun sekä miten yhteistyön etuja voisi tuoda enemmän esille asiakkaisiin päin. Yhteistyö toisen tärkeän sidosryhmän, kaupungin tai kunnan, kanssa on tutkimuksen mukaan myös melko vahvaa. Yhteistyölle kunnan edustajien kanssa asetetaan tavoitteita. Kunnan odotukset sekä asiat, jotka lisäävät kunnan luottamusta järjestöön, tunnetaan pääsääntöisesti. Nämä asiat myös otetaan yhteistyön kehittämisen suunnittelussa. Puhakan mukaan kuntien edustajia pitäisi paremmin informoida järjestön kanssa tehtävän yhteistyön hyödyistä. Tämä myös vahvistaisi yhteistyösuhdetta. Pylväsdiagrammi Pirjo Puhakan tutkimuksen tuloksista osoittaa, että vastaajien nimeämät kolme tärkeintä sidosryhmää erottuivat selvästi. Vastaajaryhmien välillä oli selviä eroja mm. sen suhteen, mitä pidettiin tärkeimpänä sidosryhmänä. Esimerkiksi esimiesten mielestä asiakkaiden omaiset ovat tärkeimpiä sidos ryhmiä, mutta ei kaikkien mielestä. Vapaaehtoistoimintaa pitää johtaa systemaattisesti Mielestäni kaikkien tärkein tutkimus tulos on resurssikeskusmaista toimintatapaa ajatellen se, ettei vapaaehtoisiin liittyen ole vahvoja toimintatapoja. Toki eri järjestöjen välillä oli eroja. Tutkimuksen perusteella vapaaehtoisten osalta yhteistyön hallintaan ja kehittämiseen liittyvät käytänteet eivät ole yhtä hyvällä tasolla kuin asiakkaiden ja kunnan edustajien kanssa. Resurssikeskusmaisessa toimintamallissa tulisi kiinnittää vapaaehtoisten kanssa tehtävään yhteistyöhön enemmän huomiota, Puhakka korostaa. Jokaiselle jäsenjärjestölle on tärkeää tunnistaa sille tärkeät sidos ryhmät ja tunnistaa niiden odotukset ja kokemukset. Puhakan mukaan vapaaehtoisten kokemukset järjestöjen toiminnasta arvioitiin yleisesti positiivisiksi. Mutta toisaalta järjestöissä ei tunneta riittävästi sitä, mitä vapaaehtoiset odottavat järjestöiltä. Järjestöjen pitäisi paremmin tuntea ne asiat, jotka voisivat lisätä vapaaehtoisten sitoutumista järjestön toimintaan. Myös yhteistyön hyötyjen vapaaehtoisiin päin kaipaa kehittämistä. jatkuu seuraavalla sivulla-> 1718 Kun tiedetään, että resurssikeskusmaisessa toimintamallissa vapaaehtoisilla on tärkeä rooli, tulisi tätä taustaa vasten järjestöjen kiinnittää vapaaehtoisten kanssa tehtävään yhteis työhön enemmän huomiota. Vapaaehtoistoimintaa pitää johtaa systemaattisesti. Nytkin toki tehdään jotakin, mutta tehdäänkö sitä systemaattisesti, Puhakka korostaa. Sidosryhmät ovat yksi verkostoitumisen muoto Verkostoitumisen voi ymmärtää monella tavalla. Sidosryhmätkin ovat Vallin jäsenjärjestöille yksi verkostoitumisen muoto, ja siihen liittyy ainakin pari ulottuvuutta: toimiminen yhdessä sidosryhmien kanssa, ja toisaalta verkostoituminen muiden jäsenjärjestöjen kanssa. Puhakan mukaan tutkimukseen vastanneiden enemmistön mielestä sidosryhmien kanssa tehtävässä yhteis työssä on saavutettu hyviä tuloksia. Esimerkiksi yhteistyö tukee järjestön strategian toteutumista, yhteis työ on vahvistanut sidosryhmien luottamusta järjestöön ja yhteis työ on auttanut järjestöä tehostamaan toimintaansa. Kuitenkin vielä jää kehittämisen varaa. Tutkimustulosten perusteella Pirjo Puhakka suosittelee jäsenjärjestöille mm. yhteisen näkemyksen luomista siitä, mitkä ovat järjestön tärkeimpiä sidosryhmiä sekä yhteisen näkemyksen luomista siitä, miten sidosryhmäsuhteita hallitaan ja kehitetään. Lisäksi haluaisin herättää kysymyksen siitä, että tekevätkö Vallin jäsen järjestöt riittävästi yhteistyötä, vai hukataanko mahdollisuuksia. Yhteis työn avulla kehittämisresurs- seja voitaisiin hyödyntää paremmin, vaihtaa kokemuksia ja jakaa hyviä käytäntöjä, Puhakka toteaa. Vallin uudessa Vapaaehtoisuus vaikuttaa -projektissa tuetaan vapaaehtoistoiminnan kehittämistä ja tunnetuksi tekemistä. Vapaaehtoistoiminta saadaan näkyvämmäksi sidosryhmäksi tunnistamalla sen todelliset vaikutukset sekä huomioimalla se riittävän selkeästi palvelutalon toimintastrategiassa, vapaaehtoistoiminnan projektin suunnittelija Jarkko Utriainen kertoo. Pirjo Puhakan tutkimuksen tiivistelmä löytyy Vallin nettisivuilta www. valli.fi. Teksi ja kuva: Kari Uittomäki Pylvädiagrammi: Pirjo Puhakka TILAA NYT! Monipuolinen ammattilehti 7 numeroa vuodessa 40 T Ä Y T Ä L E I K K A A P O S T I T A Kyllä kiitos! Tilaan Vanhustenhuollon Uudet Tuulet -lehden vuodeksi eteenpäin (7 numeroa) hintaan 40. Tilauksen pos ti mak su maksettu Sukunimi Etunimi Lähiosoite Van hus ten huol lon Uudet Tuulet Postinumero Puhelin Postitoimipaikka VASTAUSLÄHETYS Sopimus HELSINKI Allekirjoitus VHUT 1/201219 Sylvia Beales: Optimismi on arvoistamme tärkein En voisi tehdä mitään muuta työtä kuin sellaista, jossa tuntee auttavansa ihmisiä, Sylvia Beales huoahtaa vieraillessaan Vallin toimistossa joulun alla. Täällä näkee heti, että teillä on samanlainen asenne. Teidän arvotkin ovat lähes identtisiä HelpAge Internationalin arvojen kanssa, oikeudenmukaisuus, avoimuus, yhteiskunnallinen vastuu Mutta globaalisti toimiessa on tärkeää, että arvoissa on myös optimismi. Maailman vanhojen ihmisten tilanne on joskus niin vaikea, että sen alle voisi musertua ilman tulevaisuudenuskoa. Sylvia Beales on yksi HelpAge International- järjestön johtajia, tehtävänään luoda strategisia alliansseja. Niitä hän oli nytkin etsimässä Helsingin-vierailullaan. Beales oli saanut tietoa Vallista järjestön Kirgisiassa toimivan Keski-Aasian aluejohtaja Eppu Mikkonen-Jeanneretin kautta. Suomalainen Eppu sai vierailullaan mukaansa Vallin Resurssikeskusoppaan, ja nyt molemmat vieraamme vakuuttavat meille, että kirja pitäisi kääntää englanniksi. Se on juuri sitä, mitä koko maailma tarvitsee, he toteavat kuin yhdestä suusta. Sylvia Beales ja Eppu Mikkonen-Jeanneret vierailivat Vallissa joulukuussa ja kertoivat HelpAge Internationalin toiminnasta. Somalian ja Etiopian sodan seurauksena Sir Lesley Kirkley perusti vuonna 1983 HelpAge Internationalin, HIAn. Monet vanhustyöhön keskittyneet järjestöt havaitsivat taas kerran, että vanhukset jäävät katastrofi tilanteissa jalkoihin, eikä heitä auta kukaan. Niinpä viisi erilaista kansallista järjestöä britit, Kanada, Kolumbia, Intia ja Kenia päätti käynnistää globaalin verkoston. Nyt HIA on laajentunut kuuteenkymmeneen maahan ja sillä on yli 90 jäsenjärjestöä. Eurooppa on toistaiseksi lähtenyt vähän hitaasti mukaan. Ruotsalaiset ovat käynnistämässä verkos toansa, tsekit ovat aktiivisesti mukana ja tietenkin Britannian Age UK toimii vankasti. Ovatko sitten maailman vanhusten asiat yhteismitallisia? Katsokaa meidän tavoitteitamme, eivätkö ne kosketa myös Suomen vanhuksia. HIA tavoittelee vanhoille ihmisille turvattuja tuloja, vaikka miten vähäisiä, samoin laadukasta terveyden huoltoa. HIA tukee vanhoja käynnistämään omia kerhojaan ja järjestöjään ja pyrkii rakentamaan maailmalaajuista verkostoa, joka vaikuttaa vanhojen ihmisten asemaan. Löydämme heti yhteisiä tavoitteita ja toimintamuotoja. Ennen kaikkea yhteistä on, että vanhojen ihmisten ääni ei kuulu yhteiskunnassa. Jollei vanhoja ihmisiä unohdeta kokonaan syrjään, niin ainakaan heiltä itseltään ei kysytä, vaan toiset puhuvat meidän vanhojen puolesta. Globaalin mittapuun mukaan Suomessa monet asiat ovat hyvin, mutta me itse tiedämme ja tunnemme, miten paljon parannettavaa kotomaassa on. HelpAge International pystyy tällä hetkellä nopeisiin auttamistoimiin. Thaimaan ja Pakistanin tulvissa ollaan jo avustamassa, samoin kuin Etelä-Sudanin kriisissä. Mutta toisaalta on pitkäaikaisia ongelmia, kuten HIV, Sylvia kertoo. Eipä tulisi täältä Suomesta helposti ajatelleeksi, että AIDS synnyttää vanhusten tuen tarvetta. Toisaalta AIDSia sairastavat ihmiset vanhenevat, ilmaantuihan tauti 1980-luvulla, ja toisaalta nuoret aikuiset kuolevat tautiin ja jättävät lapsensa isovanhempien hoiviin. Afrikkalainen isoäiti pienen peltotilkkunsa varassa viiden lapsenlapsen huoltajana on varsin tyypillinen ihmiskohtalo. Sylvia on henkilönä välitön, innostuva ja helposti lähestyttävä, joskus aikatauluissa suuripiirteinen. Hän on ehtinyt elämässään jo monenlaista, toiminut muun muassa Nicaraguassa kehitysyhteistyöprojektissa luvulla. Hän asuu Lontoossa miehensä kanssa ja poika opiskelee lääketiedettä. P.S. HelpAge Internationalin englannin kieliset nettisivut ovat erittäin hyvät ja monipuoliset (www. help age.org). Niiltä löytyy monenlaisia kiinnostavia julkaisuja, ikääntymiseen liittyvää dataa, filmejä ja kuvia. Niitä voi suositella kieltä taitaville, ne ovat selkeät ja esteettömät. Teksti: Vappu Taipale Kuva: Kari Uittomäki 1920 Unelmista to Jukka Virtanen vokottelee rouvia Tanja Simiö, Ritva Salmenkivi ja Pirkko Lahti. Kansallisteatterin esitys Unelmien aikataulu kaataa rytinällä sukupolvien välisiä raja-aitoja. Lavalla nähdään lämpimän humoristinen, laulun- ja tanssintäyteinen tarina vanhuudesta, elämänilosta ja unelmista. Pienestä tuli suurta Unelmien aikataulu sai joulukuussa katsojilta innostuneen vastaanoton. Nähtiinpä ensi-illassa katsomossa Mauno ja Tellervo Koivisto! Vaatimattomasta ideasta lähtenyt projekti kasvoi vuoden aikana suurempiin mittasuhteisiin. Syynä taisi olla innostunut ohjaaja ja ennakkoluuloton, hulluttelemaan helposti heittäytyvä esiintyjärypäs. Unelmien aikataulu on tarina vanhuudesta. Se kertoo niistä tuntemuksista, joita ikääntymiseen ja elämään vanhana liittyy. Hyvinkin erilaisten kohtausten avulla käsitellään hämmennystä, pelkoja, muutoksia, riemuja ja suruja, jotka kaikki ovat väistämätön osa ihmisen elämänkaarta. Välillä tunnelma on haikea, paikoitellen katsoja saa taas nauraa vedet silmissä. Esiintyjäkaartiin kuuluu eläkkeelle jääneitä tanssijoita, taiteilijoita ja muita vaikuttajia, muusikoita ja asumispalvelukeskus Wilhelmiinan asukkaita. Eräs esityksen kohokohdista on Aira Samulinin nauruhermoja kutkuttava rap-numero. Jukka Virtasen rento vitsailu puolestaan osoittaa, kuinka vanhuuden voi inhimillistää, kääntää hauskaksikin. Sinikka Gripenberg liikkuu lavalla tyrmäävän upeasti. Nämä herkkupalat vain muutamia mainitakseni, jokaisella esiintyjällä on oma tähtihetkensä estradilla. Ryhmänumeroissa on luontevaa lennokkuutta. Ensi kertaa parrasvaloissa loistavien Wilhelmiinan asukkaiden ja monet areenat kolunneiden taiteilijoiden yhteistyö pelaa mainiosti. Iätön ohjaaja vailla käsikirjoitusta Koreografi-ohjaaja Jemina Sillanpää, 29, on hiljattain valmistunut Teatteri korkeakoulusta ja ohjaa Unelmien aikataulu -esityksen osana syventävää työharjoitteluaan. Mikä sai nuoren lahjakkuuden kokoa maan esiintyjäkaartin henkilöistä, jotka kaikki ovat häntä itseään vähintään puolet vanhempia? Minulla itselläni on paljon hyvinkin eri ikäisiä ystäviä, Sillanpää sanoo. Olen jo pitkään tuuminut, ettei iällä ole kerta kaikkiaan mitään väliä, se on vain ihmisten itse rakentama muodollisuus. On hauskaa, vapauttavaa- 20 Näytä lisää
Strategiatyö: Case Allergia- ja astmaliitto 2016-2020 Iholiiton Kevätpäivät 19.3.2016 Tampere Ajattelulle annettava aikaa - strategia ei synny sattumalta, vaan riittävän vuorovaikutuksen tuloksena Miten Lisätiedot Rakennamme menestystä - onnistumme yhdessä
Rakennamme menestystä - onnistumme yhdessä Turun kauppakamarin strategia 18.11.2016, Minna Arve Varsinais-Suomi 2030 Paras paikka menestyä. Paras paikka onnistua. Paikka olla onnellinen. MENESTYS ONNISTUMINEN Lisätiedot Senioribarometri 2006. SEINÄJOEN KAUPUNKI SOSIAALI- JA TERVEYSKESKUS / HJ www.seinajoki.fi
Senioribarometri 2006 Senioribarometrin tarkoitus Päätimme heti pilotoida myös Senioribarometrin, sillä vanhemman väestön tarpeet ja toiveet ovat meille tärkeitä sekä toiminnallisesti että taloudellisesti. Lisätiedot OPASTAVA hanke Omaishoitajat palveluiden asiantuntijoina, suunnittelijoina ja tasavertaisina vaikuttajina 2012 2016
Närståendevårdare och Vänner Förbundet rf OPASTAVA hanke Omaishoitajat palveluiden asiantuntijoina, suunnittelijoina ja tasavertaisina vaikuttajina 2012 2016 Merja Kaivolainen, koulutus- ja kehittämispäällikkö Lisätiedot Tavoitteena reilu yhdistys Ratsastajainliiton tarina
Tavoitteena reilu yhdistys Ratsastajainliiton tarina Yhtä jalkaa - Ratsastuksen Reilu Peli Mitä on Reilu Peli? Jokaisen oikeus harrastaa iästä, sukupuolesta, asuinpaikasta, yhteiskunnallisesta asemasta, Lisätiedot Mielekkäät työtehtävät houkuttelevat harjoittelijoita!
YRITTÄJÄTESTIN YHTEENVETO Alla oleva kaavio kuvastaa tehdyn testin tuloksia eri osa-alueilla. Kaavion alla on arviot tilanteestasi koskien henkilökohtaisia ominaisuuksiasi, kokemusta ja osaamista, markkinoita Lisätiedot Kohti kestävää kehitystä vanhuspalvelujen vapaaehtoistoiminnassa
Kohti kestävää kehitystä vanhuspalvelujen vapaaehtoistoiminnassa Henkilöstövalmennusten näkökulma 25.9.2014 / Tiina Kuru Henkilöstön näkökulma Työyhteisön jäsenten osallistuminen kehittämistyöhön on olennaista Lisätiedot Verkostoista voimaa ergonomiaosaamiseen
Siinä on ajatusta! Innovaatiot sosiaalija terveyspalveluissa Tekesin ohjelma 2012 2015 Rahoitusta muutoksentekijöille Innovaatiot sosiaali- ja terveyspalveluissa -ohjelmalle on asetettu kolme päätavoitetta, Lisätiedot KOHTI UUTTA KUMPPANUUTTA KIIHTELYSVAARAN PITÄJÄSSÄ
KOHTI UUTTA KUMPPANUUTTA KIIHTELYSVAARAN PITÄJÄSSÄ PED-kumppanuusverkoston aloitusseminaari Kuntaliitto 10.3.2016 Projektisuunnittelija Marja Tiittanen Osuuskunta Viesimo Joensuun kaupungin kasvu kuntaliitosten Lisätiedot Tavoitteena hyvinvoinnin edistämisen kumppanuus SAKU RY:N STRATEGIA
Tavoitteena hyvinvoinnin edistämisen kumppanuus SAKU RY:N STRATEGIA 2012 2016 Suomen ammatillisen koulutuksen kulttuuri- ja urheiluliitto, SAKU ry Lähtökohdat ennen: liikunnan kilpailutoimintaa ja kulttuurikisat Lisätiedot Toimintakyky ja arjen sujuvuus
Toimintakyky ja arjen sujuvuus palvelukokonaisuuden valmistelun ja muutoksen perusteita Sirkka Karhula selvityshenkilö Organisaatiotoimikunta 7.2.2011 Valmistelun lähtökohtia: tuetaan toimintakykyä ja Lisätiedot Maakunnan järjestöjen ja yhdistysten hyvinvointityö näkyväksi. Järjestöjen rooli maakunnan hyvinvointistrategien toteuttamisessa. Verkkokyselyn purku
Maakunnan järjestöjen ja yhdistysten hyvinvointityö näkyväksi Järjestöjen rooli maakunnan hyvinvointistrategien toteuttamisessa Verkkokyselyn purku Keski-Suomen Järjestöareena 7.9.2012 Kyselyn vastaajat Lisätiedot KOTIHOIDON ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA ARJEN SUJUVUUDESTA, SAAMISTAAN PALVELUISTA SEKÄ OSALLISUUDESTAAN NIIDEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN
KOTIHOIDON ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA ARJEN SUJUVUUDESTA, SAAMISTAAN PALVELUISTA SEKÄ OSALLISUUDESTAAN NIIDEN SUUNNITTELUUN JA TOTEUTUKSEEN Kehittämiskoordinaattori Tuula Ekholm Liittyminen KKE -hankekokonaisuuteen Lisätiedot Valmennamme ihmisistä ja organisaatioista. parempia MUUTOKSEN AIKAAN- SAAJA. Yli 1000 paremmaksi valmennettua organisaatiota vuoteen 2025 mennessä
Valmennamme ihmisistä ja organisaatioista parempia MUUTOKSEN AIKAAN- SAAJA Yli 1000 paremmaksi valmennettua organisaatiota vuoteen 2025 mennessä 27.1.2017 (c) Kari I. Mattila 1 STRATEGISEN HYVINVOINNIN Lisätiedot Kehitetään ikäihmisten kotihoitoa ja vahvistetaan kaikenikäisten omaishoitoa
Sn Kehitetään ikäihmisten kotihoitoa ja vahvistetaan kaikenikäisten omaishoitoa 1 18.1.2017 Tavoitteet Asiakas keskiössä Vaikuttavat ja toimintakykyä ylläpitävät toimintatavat ovat käytössä ja asiakkaiden Lisätiedot Selviääkö Pihtiputaan mummo ja Jämsän äijä vanhustenhuollon palveluviidakosta?
Selviääkö Pihtiputaan mummo ja Jämsän äijä vanhustenhuollon palveluviidakosta? Palvelurakenneselvityksen loppuseminaari 14.6.2011 Sinikka Tyynelä Yksikön johtaja Ikääntyvien asumispalvelut / Keski-Suomi Lisätiedot Kolmas sektori maaseutukunnissa
Kolmas sektori maaseutukunnissa Luopioinen 23.3.2011 Ritva Pihlaja projektipäällikkö Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmä, kansalaisjärjestöteemaryhmä tutkija Helsingin yliopisto Ruralia-instituutti Vaikea Lisätiedot Tutkimus- ja kehittämistoiminnan strategia Hallitus hyväksynyt
Tutkimus- ja kehittämistoiminnan strategia 2016 2020 Hallitus hyväksynyt 1.2.2016 Tutkimus-kehittämistoiminnan strategia kertoo 1) Toiminta-ajatuksemme (Miksi olemme olemassa?) 2) Arvomme (Mikä meille Lisätiedot Yhteisöllinen toimeksiantosuhteinen perhehoito. Maria Kuukkanen, kehittämispäällikkö Perhehoitoliitto ry
Yhteisöllinen toimeksiantosuhteinen perhehoito Maria Kuukkanen, kehittämispäällikkö Perhehoitoliitto ry 1 Asiakasmaksu perhehoito on avohoitoa vuokrasopimussuhde, vuokra 510, 30 /kk mahdollisuus saada Lisätiedot Yritykset mukaan hyvinvointipalveluiden tuottamiseen Toimitusjohtaja Anssi Kujala
Yritykset mukaan hyvinvointipalveluiden tuottamiseen Toimitusjohtaja Anssi Kujala 19.5.2009 1 Julkisen palvelutuotannon tehostaminen Resurssit Tarpeet, Vaateet, Odotukset Julkista kehittämällä johtaminen, Lisätiedot Hyvällä johtamisella hyvään työelämään Paasitorni, Paula Risikko, sosiaali- ja terveysministeri
Hyvällä johtamisella hyvään työelämään Paasitorni, 10.12.2013 Paula Risikko, sosiaali- ja terveysministeri 1 Johtamisverkosto selvittää, kokoaa, kehittää ja jakaa johtamisen ja esimiestyön hyviä käytäntöjä Lisätiedot Koukkuniemi 2020- hanke. Palvelujärjestelmän uudistaminen osana Koukkuniemen vanhainkotialueen ja palveluiden kehittämistä
Koukkuniemi 2020- hanke Palvelujärjestelmän uudistaminen osana Koukkuniemen vanhainkotialueen ja palveluiden kehittämistä Hankkeen tavoitteet 1. Yhteiskunnallisen yrityksen perustaminen vanhustenhuollon Lisätiedot Ollaan kuin kotona TEKSTI RAIJA LEINONEN, PROJEKTITYÖNTEKIJÄ, PERHEHOITOLIITTO KUVAT VILLE KOKKOLA
28 Töissä Ollaan kuin kotona Sairaanhoitaja Anja Halonen irrottautui hallinnollisista töistä ja perusti kotiinsa ikäihmisten perhehoitopaikan. Vain yksi asia on kaduttanut: ettei aloittanut aikaisemmin. Lisätiedot Vanhusten palvelut Helsinki
Vanhusten palvelut Helsinki Arja Peiponen, VTL, THM, emba Palvelualuejohtaja Helsingin kaupunki Sosiaali ja terveysvirasto Helsinki Väestömäärä n. 600 000 Yli 65 v n. 100 000 Yli 75 v. 42 000 Sosiaali Lisätiedot Anna-Kaisa Ikonen Työllisyysfoorumin avauspuhe: Tampereella 5.6.2015. Arvoisa seminaariväki, Tervetuloa tämän vuoden työllisyysfoorumiin!
Anna-Kaisa Ikonen Työllisyysfoorumin avauspuhe: Tampereella 5.6.2015 Arvoisa seminaariväki, Tervetuloa tämän vuoden työllisyysfoorumiin! Hienoa nähdä täällä näin paljon osanottajia. Päivän teemana on Kuohuntaa Lisätiedot Alueellinen verkostotapaaminen Rovaniemi 2.10.2012
Alueellinen verkostotapaaminen Rovaniemi Jaana Lerssi-Uskelin Ohjelma: Verkostot työhyvinvoinnin tukena Alustuspuheenvuorot ja työpaja Jatketaan toimintaa yhdessä! Yhteenveto Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin Lisätiedot Kysely Kansalaisareenan vapaaehtoisille
Kysely Kansalaisareenan vapaaehtoisille Kansalaisareena 2016 Järjestöasiantuntija Jokke Reimers Yleistä Kyselyn nimi Kysely Kansalaisareenan vapaaehtoisille Kyselyn vastausaika 1.12. 11.12.2015 Vastuuhenkilö Lisätiedot Allianssin päivitetty strategia Esitys Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n kevätkokoukselle
Allianssin päivitetty strategia Esitys Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n kevätkokoukselle 21.4.2016 Allianssin strategia 2021 Allianssi edistää nuorten hyvinvointia Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi Lisätiedot Neuvontapalvelut pilottityöpaja 4 / muistio
Neuvontapalvelut pilottityöpaja 4 / 24.4. muistio Parasta ja hyödyllistä hankkeessa on ollut Tapaamiset. On tutustuttu toisiimme ja eri kaupunkien matkailutiloihin. Muiden tekemisen peilaaminen omaan toimintaan Lisätiedot SAKU-strategia
1 (6) SAKU-strategia 2012 2016 Sisältö: 1. TOIMINTA-AJATUS 2. TOIMINTAPERIAATTEET 3. VISIO 3.1 Visio 2016 3.2 Vision mukaiset päämäärät 3.3 Tavoitteet ja menestystekijät 1. TOIMINTA-AJATUS SAKU ry edistää Lisätiedot Serve Palveluliiketoiminnan edelläkävijöille
Serve Palveluliiketoiminnan edelläkävijöille Serve Tekesin ohjelma 2006 2013 Serve luotsaa suomalaista palveluosaamista kansainvälisessä kärjessä Palveluliiketoiminnan kehittäminen vahvistaa yritysten Lisätiedot Yhdessä oleminen ja kohtaaminen turvallisuutta luovana tekijänä turvallisuutta luovana Marttaliitto tekijänä ry
Yhdessä oleminen ja kohtaaminen turvallisuutta luovana tekijänä Yhdessä oleminen Pirkko Elomaa-Vahteristo ja kohtaaminen 21.10.2010 turvallisuutta luovana Marttaliitto tekijänä ry Pirkko Elomaa-Vahteristo Lisätiedot Käyttää pinsettiotetta, liikelaajuus rajoittunut, levoton. Suositellaan toimintaterapiaa, jonka tavoitteena on parantaa silmän-käden yhteistyötä ja
Leikkiä oppia liikkua harjoitella syödä nukkua terapia koulu päiväkoti kerho ryhmä haluta inhota tykätä jaksaa ei jaksa Käyttää pinsettiotetta, liikelaajuus rajoittunut, levoton. Suositellaan toimintaterapiaa, Lisätiedot Raaseporin perusturvan palvelutuotanto ja hyvinvointipalvelut Eva Storgårds 1
Raaseporin perusturvan palvelutuotanto ja hyvinvointipalvelut 7.4.2011 Eva Storgårds 1 Visio Perustehtävä Kaupungin missio eli perustehtävä on palvelujen järjestäminen kansalaisille suomen ja ruotsin kielellä Lisätiedot Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön
Suomen Pelastusalan Keskusjärjestön strategia 2025 Turvalliseen huomiseen Visio Suomessa asuvat turvallisuustietoiset ja -taitoiset ihmiset ja yhteisöt turvallisessa ympäristössä. Toiminta-ajatus on osaltaan Lisätiedot MAALLA MELKEIN KAUPUNGISSA KÄRKÖLÄN KUNNAN STRATEGIA
MAALLA MELKEIN KAUPUNGISSA KÄRKÖLÄN KUNNAN STRATEGIA 2007 2020 KÄRKÖLÄN KUNTA STRATEGIA 2007 2020 1 (4) JOHDANTO Kunnanvaltuusto hyväksyi Kärkölän kunnan strategian 2001 2010 22.10.2001. Kunnallinen toimintaympäristö Lisätiedot ASUKKAAT - kehityksen jarru vai voimavara?
ASUKKAAT - kehityksen jarru vai voimavara? KIRA-foorumi 27.1.2010 Toimitusjohtaja Anja Mäkeläinen ASUNTOSÄÄTIÖ ASUKKAAT KESKIÖSSÄ ASUINALUEITA KEHITETTÄESSÄ Hyvä elinympäristö ei synny sattumalta eikä Lisätiedot Kotona kokonainen elämä Aloitusseminaari Johtajaylilääkäri Pirjo Laitinen-Parkkonen Hyvinkään kaupunki
Kotona kokonainen elämä Aloitusseminaari 6.9.2013 Johtajaylilääkäri Pirjo Laitinen-Parkkonen Hyvinkään kaupunki ARVON TUOTTAMINEN ASIAKKAALLE Ikääntyvän mielekäs elämä ja hyvinvointi on laajempi kokonaisuus Lisätiedot Ikäihmisten asuminen ja yhteisöllisyys miten yhteisöllisyys voi tukea ikäihmisten toimintakykyisyyttä?
Minun arkeni - tehtäväkirja 1 Hyvä kotihoidon asiakas, Olet saanut täytettäväksesi Minun arkeni -tehtäväkirjan. ALUKSI Kirjanen tarjoaa sinulle mahdollisuuden pysähtyä tarkastelemaan arkeasi ja hyvinvointiisi Lisätiedot Kokemuksia käyttäjälähtöisestä kuntakehittämisestä ja jatkoaskeleita Mikkelin malliin. Mikkelin kaupungin kehitysjohtaja, valt.tri.
Kokemuksia käyttäjälähtöisestä kuntakehittämisestä ja jatkoaskeleita Mikkelin malliin Mikkelin kaupungin kehitysjohtaja, valt.tri., Soile Kuitunen 1 Visio 2020: Mikkeli modernin palvelun kasvukeskus Saimaan Lisätiedot Kouluyhteistyö. Eeva Ahtee Hyvä vapaa-aika -hanke Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskus
Kouluyhteistyö Eeva Ahtee Hyvä vapaa-aika -hanke Helsingin kaupungin nuorisoasiainkeskus Hyvä vapaa-aika -hanke Helsingissä Hankkeen tavoitteena on: Saada tietoa laadukkaan vapaaajan vaikutuksesta nuoren Lisätiedot KESKI-SUOMEN HYVINVOINTISTRATEGIA 2020
20.1.2012 Hannu Korhonen KESKI-SUOMEN HYVINVOINTISTRATEGIA 2020 1 Maakuntaohjelma linjaa valintoja 1 VISIONA YKSILÖLÄHTÖINEN, YHTEISÖLLINEN JA ELÄMÄNMAKUINEN KESKI-SUOMI Hyvinvointi on keskeinen kilpailukykytekijä Lisätiedot VALINNANVAPAUS. sosiaali- ja terveyspalveluissa mitä, miten ja miksi?
VALINNANVAPAUS sosiaali- ja terveyspalveluissa mitä, miten ja miksi? 1 VALINNANVAPAUS enemmän terveyttä samalla rahalla Sote-uudistuksen tavoitteena on kaventaa ihmisten hyvinvointi- ja terveyseroja, parantaa Lisätiedot Lähimmäisyys ja välittäminen, arvot ja käytännöt. Timo Pokki, Dila Diakonialaitos Lahti
Lähimmäisyys ja välittäminen, arvot ja käytännöt Timo Pokki, Dila Diakonialaitos Lahti Lähimmäisyys merkitsee parhaimmillaan sitä, että meitä ympäröi ihmisten turvaverkko. Tarvittaessa se auttaa ja tukee Lisätiedot 2. Oletteko osallistuneet hoito- ja palvelusuunnitelman tekoon? a. kyllä b. ei, miksi?
ASIAKASPALAUTE Tämän asiakaspalaute keskustelun tarkoituksena on asiakkaan saamien palveluiden kehittäminen. Kysymyksiin vastataan keskustelemalla asiakkaan (ja omaisen) kanssa. Kotihoidon työntekijä osallistuu Lisätiedot Kansalais- ja vapaaehtoistyö
Kansalais- ja vapaaehtoistyö Yhdistysverkosto ry 2016 Juha Saurama 2015 Kansalais- ja vapaaehtoistoiminta Ihmiset eivät enää osallistu entisessä määrin perinteiseen kansalaisja vapaaehtoistoimintaan Ihmiset Lisätiedot Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan strategia
Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan strategia Johdanto Tampereen yliopiston ylioppilaskunta Tamyn toiminta päättyy 31.12.2017 kolmen tamperelaisen korkeakoulun yhdistymisen myötä. Tamy ja Tampereen teknillisen Lisätiedot IKÄIHMISTEN TARKOITUKSELLINEN ARKI KIVELÄN MONIPUOLISESSA PALVELUKESKUKSESSA
IKÄIHMISTEN TARKOITUKSELLINEN ARKI KIVELÄN MONIPUOLISESSA PALVELUKESKUKSESSA Kehittämisprojekti Logoterapeuttisen ajattelun hyödyntämisestä muistisairaiden hoidossa Kaija Ketonen & Kirsi Salmi 10.2.2015 Lisätiedot Moninaisuus on rikkaus Lahti
Moninaisuus on rikkaus Lahti 28.10.2014 Petri Puroaho Tilaisuuden tavoite Tehdä näkyväksi työpajatoiminnan moniulotteisuutta ja merkityksellisyyttä. Nostaa esiin kolmannen sektorin / välityömarkkinoiden Lisätiedot Tesoman elinkaarikorttelin suunnittelua yhdessä sidosryhmien kanssa. Eläkeläisvaltuuston kokous klo
Tesoman elinkaarikorttelin suunnittelua yhdessä sidosryhmien kanssa Eläkeläisvaltuuston kokous 24.3. klo 12.-14.30 Tesoman elinkaarikortteli 2 Tesoman elinkaarikortteli Kilpailun tarkoituksena on saada Lisätiedot Etsivä vanhustyö, mitä se on? Anu Kuikka Suunnittelija Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry Etsivä mieli projekti
Etsivä vanhustyö, mitä se on? Anu Kuikka Suunnittelija Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry Etsivä mieli 2012-2016 -projekti Etsivä vanhustyö on Yhteisölähtöistä ja sosiaalista toimintaa, jolla tavoitetaan Lisätiedot Tuloksellisuus- ja vaikutusselvitys
Tuloksellisuus- ja vaikutusselvitys (Verkkoasioinnissa asiointi.ray.fi täytettävän selvityksen täyttöohje) Tuloksellisuus- ja vaikutusselvitys on osa vuosiselvitystä. Selvitys tehdään tällä lomakkeella, Lisätiedot Tulevaisuuden kaupunkiseutu -strategia Luonnos lausuntoja varten. Seutuhallitus
Tulevaisuuden kaupunkiseutu -strategia Luonnos lausuntoja varten Seutuhallitus 26.10.2016 Strategian elementit STRATEGIA (hyväksytään valtuustoissa) Missio ja visio Strategian pääviestit ja tavoitteet Lisätiedot HYRYNSALMEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN LAADINTA SEMINAARIN YHTEENVETOA - KUNTALAISTEN NÄKEMYKSIÄ
HYRYNSALMEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN LAADINTA 13.1.2017 SEMINAARIN YHTEENVETOA - KUNTALAISTEN NÄKEMYKSIÄ MITÄ TEEMME TÄNÄÄN? Riskienhallinnan vaihe 3 seuranta ja raportointi Riskienhallinnan vaihe 2 operatiivinen Lisätiedot Mieletön mahdollisuus. Lasten ja nuorten omaistyön kehittämisprojekti
VIMMA 6.6. 2013 Dialogin missiona on parempi työelämä Amis-Dialogi yhdisti yritykset ja opiskelijat vuoropuheluun rakentamaan yhdessä parempaa tulevaisuuden työtä. Amis-Dialogia tehtiin isolla porukalla Lisätiedot Oma käyttäytyminen eri tilanteissa ja eri ihmisten kanssa
Oma käyttäytyminen eri tilanteissa ja eri ihmisten kanssa Ihminen käyttäytyy eri paikoissa eri tavalla. Olet varmasti huomannut, että julkisissa paikoissa käyttäydytään eri tavalla kuin yksityisissä paikoissa. Lisätiedot Työntekijöiden näkemyksiä työhyvinvoinnin kehittämisestä ja yhteistoiminnasta työpaikoilla. Toimihenkilökeskusjärjestö STTK 14.2.
1 Seniori Vamos ja Löytävä vanhustyö - etsivä ja löytävä työ kaupungeissa osana Eloisa ikä ohjelmaa RAY rahoitus; Seniori Vamos 2013-2017, Helsingissä ja Espoossa RAY rahoitus; Löytävä vanhustyö 2014-2017, Lisätiedot Allianssin. strategia
Korkeakoulujen yhteiskunnallinen vuorovaikutus Korkeakoulujen KOTA -seminaari 20.8.2013 Erikoissuunnittelija, KT Hannele Seppälä, Korkeakoulujen arviointineuvosto Korkeakoulujen yhteiskunnallisen ja alueellisen Lisätiedot Tausta Oulun kaupunki Sosiaali- ja terveysministeriö Tekes PPSHP
7.6.2012 Tausta Kuusi haastateltavaa, joista viisi osallistui keskusteluun jollain tasolla Ikähaarukka 70-83 vuotiaita Aktiivisia ikäihmisiä, käyvät säännöllisesti ikäihmisille suunnatuissa toiminnoissa Lisätiedot Työelämä toiveet ja todellisuus samaan maailmaan, mutta miten? Maria Vesanen, tutkija, T-Media Oy
Työelämä toiveet ja todellisuus samaan maailmaan, mutta miten? Maria Vesanen, tutkija, T-Media Oy T-Media Oy T-Media tarjoaa parhaat palvelut maineen ja sidosryhmäsuhteiden johtamiseen. Palvelemme asiakkaitamme Lisätiedot yli 65 v ennuste 2030 ennuste 2040 ( Tilastokeskus) ,9 % (1258 hlöä) Kasvu
SALLA 1. Taustatietoa Väestö yli 65 v. 2014 2030 2040 (31.12.2014 Tilastokeskus) 3 781 31,9 % (1258 hlöä) 3 091 2 852 Ikääntyneiden määrä (lkm) 2013 2030 Kasvu 65 täyttäneet 1 240 (32%) 1 430 (46%) kasvu Lisätiedot Koulun kerhotoiminnan valtakunnallinen ajankohtaistilaisuus Katse tulevaisuuteen uusi ja viihtyisä koulupäivä Paasitorni
Koulun kerhotoiminnan valtakunnallinen ajankohtaistilaisuus 4.10.2013 Katse tulevaisuuteen uusi ja viihtyisä koulupäivä Paasitorni Opetusneuvos, esi- ja perusopetuksen yksikön päällikkö Anneli Rautiainen Lisätiedot Miten kuuluu ihmisen ääni yhteiskunnan muutoksessa?
Miten kuuluu ihmisen ääni yhteiskunnan muutoksessa? Keski Suomen järjestöjen maakuntafoorumi Jyväskylä 26.10.2015 Ritva Pihlaja, erityisasiantuntija Elämme isojen ja hämmentävien muutosten aikaa 1 Monet Lisätiedot Vanhojen ihmisten pitkäaikaishoidon trendit. Leena Forma tutkijatohtori tutkijakollegium Kollegiumluento 12.11.2013
Vanhojen ihmisten pitkäaikaishoidon trendit Leena Forma tutkijatohtori tutkijakollegium Kollegiumluento 12.11.2013 Case Tampere Tampere myllää perusteellisesti vanhuspalvelunsa (Yle 18.9.2013) Asiakkaalle Lisätiedot MITKÄ OVAT TAVOITTEEMME
Uudenmaan Martat ry Toimintasuunnitelma 2017-2019 PUNAINEN LANKA Edistämme kotien toimivaa ja kestävää arkea Edistämme perheiden hyvinvointia Olemme johtava arjen asiantuntija Tarjoamme yhteisön johon Lisätiedot Aseta kaupunginosanne identiteetin kannalta annetut vaihtoehdot tärkeysjärjestykseen 26 % 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
Kaupunginosakyselyn vastaukset: Kyselyjä lähetettiin 74 kpl ja vastauksia saatiin 44 kpl. Kyselyn vastausprosentiksi muodostui 59%. Kyselyt lähetettiin Tampereen asukas- ja omakotiyhdistysten puheenjohtajille. Lisätiedot SATO JA SENIORIASUMINEN. Maunulan aluefoorumi / Jaana Närö 27.10.2008
SATO JA SENIORIASUMINEN SATOn toimialat Asuntosijoitus Asuntorakennuttaminen 23 000 asuntoa (pks 70%) asuntotuotanto 400-800 as./v. (pks 60%) SATOn historia Asiakastarpeiden muutokset ja SATOn palvelulupauksen Lisätiedot Rakenna kotikulmillesi Naapuruuspiiri. Soile Ataçocuğu & Kalevi Möttönen 2015
Rakenna kotikulmillesi Naapuruuspiiri Soile Ataçocuğu & Kalevi Möttönen 2015 Tämä on alueellinen mahdollisuus. Silmukka kerrallaan kutoen, paikalliset mahdollisuudet huomioiden alueellisten toimijoiden Lisätiedot SOSTE - oppilaitosyhteistyö tärkeänä osana järjestöjen perustyötä
SOSTE - oppilaitosyhteistyö tärkeänä osana järjestöjen perustyötä 24.4.2015 Sosiaalialan AMK-verkoston valtakunnalliset verkostopäivät Päivi Kiiskinen, erityisasiantuntija SOSTE SOSTE on Suomen suurin Lisätiedot Koulutuksen rooli MLL:n toiminnassa
Koulutus rullaa!!! / 110516/ Alma / MLL Koulutuksen rooli MLL:n toiminnassa Lapset ensin. Koulutuksen rooli MLL:n perustehtävän toteuttamisessa Koulutus on mahdollisuus ja keino varmistaa sekä vapaaehtoistemme Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi
Hyvinvointia työstä Työterveyslaitos www.ttl.fi Ihmisten innostava johtaminen Jalmari Heikkonen, johtava asiantuntija 3.6.2014 Jalmari Heikkonen Työterveyslaitos www.ttl.fi Oikeudenmukaisuus Jaon oikeudenmukaisuus Lisätiedot Yhdessä soteen Järjestöt sote-uudistuksessa , Keski-Uudenmaan järjestöseminaari, Hyvinkää Erityisasiantuntija Ulla Kiuru
Yhdessä soteen Järjestöt sote-uudistuksessa 13.9.2016, Keski-Uudenmaan järjestöseminaari, Hyvinkää Erityisasiantuntija Ulla Kiuru Esityksen rakenne Ajankohtaista sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksesta Lisätiedot VIESTINTÄSTRATEGIA Oulun yliopiston ylioppilaskunta
VIESTINTÄSTRATEGIA 2017 2020 Oulun yliopiston ylioppilaskunta Sisällysluettelo 1. Johdanto 2. Nykytila 2.1. Kehittämiskohteiden toteutuminen 3. Perusviesti 4. Viestintä ylioppilaskunnan strategian toteuttajana Lisätiedot Vanhus- ja vammaispalvelut 2016
Vanhus- ja vammaispalvelut 2016 VANHUS- JA VAMMAISPALVELUT vanhus- ja vammaispalveluiden johtaja Soili Partanen HYVINVOINTIA EDISTÄVÄT PALVELUT palvelupäällikkö Kirsi Oksanen PALVELUOHJAUS RUORI Ateriapalvelu Lisätiedot TORI-verkkohaastattelu Tiivistelmä tuloksista
TORI-verkkohaastattelu Tiivistelmä tuloksista 14.11.2012 TORI-verkkohaastattelu Tavoitteena oli selvittää tulevan ICT-palvelukeskuksen palvelujen tuottajien ja niiden käyttäjien näkemyksiä palvelukeskuksen Lisätiedot ASUMINEN JA YHTEISÖLLISYYS TUTKIMUKSEN TULOKSET. Niina Rajakoski
ASUMINEN JA YHTEISÖLLISYYS TUTKIMUKSEN TULOKSET Niina Rajakoski 2.2.2017 MIKSI TÄMÄ TUTKIMUS? iareenan teemana tällä kertaa ikääntyvien Yhteisöllisyys utopiaa vai huomisen arkea? Millaisia toiveita ikääntyneillä Lisätiedot Ikäihminen toimintakykynsä ylläpitäjänä HOITO- JA VANHUSTYÖ
Ikäihminen toimintakykynsä ylläpitäjänä HOITO- JA VANHUSTYÖ Kotiin annettavat palvelut Kotiin annettavien palveluiden tavoitteena on tukea ikäihmisten selviytymistä omassa asuinympäristössään. Ikääntyvän Lisätiedot TSL:n strategia vuosille
TSL:n strategia vuosille 2011 2015 PERUSTEHTÄVÄ TSL on kaksikielinen sivistysjärjestö, jonka perustehtävänä on edistää demokratiaa, yhteiskunnallista ja sivistyksellistä tasa-arvoa sekä suvaitsevaisuutta Lisätiedot Järvenpäässä meitä kuullaan ja meillä on mahdollisuus vaikuttaa
Järvenpäässä meitä kuullaan ja meillä on mahdollisuus vaikuttaa Iltapäiväseminaari 5.4.2016 Johanna Sinkkonen koti- ja erityisasumisen johtaja Esimerkkejä lainsäädännöstä tulevasta kuulemisen ja vaikuttamismahdollisuuksien Lisätiedot Tietoa, neuvontaa ja ohjausta verkossa. Mika Pietilä,
Tietoa, neuvontaa ja ohjausta verkossa Mika Pietilä, 14.04.2015 Koordinaatti Nuorten tieto- ja neuvontatyön kehittämiskeskus - Koordinaatin toiminta ja palvelut edistävät ja tukevat kuntien, järjestöjen, Lisätiedot PAIKALLISEN TYÖRYHMÄN KOKEMUKSIA JA UUSIA NÄKÖKULMIA LAHDEN HISSI ON KIINTEISTÖN KEHITTÄMISTÄ
PAIKALLISEN TYÖRYHMÄN KOKEMUKSIA JA UUSIA NÄKÖKULMIA LAHDEN HISSI ON KIINTEISTÖN KEHITTÄMISTÄ Valtakunnallinen hissiseminaari Lahdessa 08.05.2014 Ari Juhanila Asuntoasiainpäällikkö Hissi on kiinteistön Lisätiedot yli 65 v ennuste 2030 ennuste 2040 ( Tilastokeskus) ,9 % (296 hlöä)
PELKOSENNIEMI 1. Taustatietoa Väestö yli 65 v. 2014 2030 2040 (31.12.2014 Tilastokeskus) 947 29,9 % (296 hlöä) 807 766 Ikääntyneiden määrä (lkm) 2013 2030 Kasvu 65 täyttäneet 289 (30%) 354 (44%) kasvu Lisätiedot #UusiTyö Mitä tarkoittaa uusi työ? Henna Keränen Uusi työelämä ja kestävä talous, Sitra
#UusiTyö Mitä tarkoittaa uusi työ? Henna Keränen Uusi työelämä ja kestävä talous, Sitra Twitter: @keranenhenna Muuttuko työelämä työsuhteet? 200 Työsuhteiden tulevaisuus 190 180 Jatkuva osa-aikatyö 170 Lisätiedot Lahden Seta ry Strategia
Lahden Seta ry Strategia 2017-2019 Johdanto Lahden Seta ry on Päijät-Hämeen alueella toimiva ihmisoikeus- ja palvelujärjestö, jonka tarkoituksena on edistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen tasa-arvoa Lisätiedot Kaakon ohjaamot Missä mennään ja mihin tavoitellaan
Kaakon ohjaamot Missä mennään ja mihin tavoitellaan 2016-2018 Kaakon ohjaamoiden kuulumiset - Imatra Imatralla hyvät kokemukset: Vakiintuneet kelloajat ja toimijoiden sitoutuneisuus (TE- toimiston nuorten Lisätiedot ASIAKKUUDEN PERIAATTEET ESPOON VANHUSTEN PALVELUJEN KOTIHOIDOSSA
1 ASIAKKUUDEN PERIAATTEET ESPOON VANHUSTEN PALVELUJEN KOTIHOIDOSSA Toimintaohjeen tarkoituksena on antaa tietoa Espoon vanhusten palvelujen kotihoidon toimintaperiaatteista kuntalaisille, kotihoidon asiakkaille Lisätiedot METKA 2020 Metropolia Ammattikorkeakoulun opiskelijakunta METKA Strategia
METKA 2020 Metropolia Ammattikorkeakoulun opiskelijakunta METKA Strategia 2015-2019 Visio METKA on Suomen suurin ja vaikuttavin opiskelijakunta niin taloudellisin kuin toiminnallisin mittarein mitattuna. Lisätiedot 12.1.2015. 1. Palvelu on helposti saatavaa, asiakaslähtöistä ja turvallista
1 (4) HOITO- JA HOIVATYÖN TOIMINTAOHJELMA 2015-2016 Väestön ikääntyminen, palvelu- ja kuntarakenteen muutos, palveluiden uudistamistarve, väestön tarpeisiin vastaavuus, kilpailu osaavasta työvoimasta ja Lisätiedot VERKOSTOTYÖ. koulutus. Aika, paikka Kouluttaja
VERKOSTOTYÖ koulutus Aika, paikka Kouluttaja Vallin Ikääntyneen välittävä verkosto -koulutuspaketit 1. Etsivä vanhustyö 2. Verkostotyö 3. Osallisuuden vahvistaminen Verkostotyö koulutuksen tavoite Koulutuksen Lisätiedot Avokuntoutusta palvelukeskusten ja järjestön yhteistyönä
Avokuntoutusta palvelukeskusten ja järjestön yhteistyönä Avokuntoutusfoorumi 30.11.2016, Tampere Vuokko Mäkitalo, omahoidon suunnittelija, Suomen Luustoliitto ry Veera Sillanpää, toimintaterapeutti, Helsingin Lisätiedot Kysely kotona asuvien vuotiaiden vammaisten henkilöiden asumisen tarpeista
Valitse kohde. 1 (13) 28.3.2014 Kysely kotona asuvien 15-35 -vuotiaiden vammaisten henkilöiden asumisen tarpeista A. Taustatiedot Syntymävuosi? Sukupuoli? nainen mies Äidinkieli? suomi ruotsi muu Postinumero? Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute