Ohjattu sivulta Dagenstan
avaari, azeri, dargva, lezgi, kumykki, laki, tabasarani ja venäjä
Mahatškala (vuoteen 1921 asti Petrovsk-Port)
Mahatškala (334 500 asukasta)
Magomedsalam Magomedov[1]
43,7 / km²
Dagestanin kansallislaulu
Vesistöt[muokkaa]
Varhaista historiaa[muokkaa]
Osaksi Venäjän keisarikuntaa[muokkaa]
Dagestanin emiraatti[muokkaa]
Osaksi Neuvostoliittoa[muokkaa]
Seuraavana vuonna Dagestanin emiraatti joutui kuitenkin Neuvostoliitton haltuun. Dagestanin emiraatin alueesta muodostettiin Dagestanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 20. tammikuuta 1921. Alueella sattui voimakas maanjäristys 14. toukokuuta 1970, joka aiheutti tuhoja varsinkin pääkaupungissa.
Osana Venäjän federaatiota[muokkaa]
Vuonna 1990 Dagestan julistautui suvereeniksi tasavallaksi vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa. Tällöin oli koko Venäjän alueella käynnissä alueiden suvereenisuusaalto. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen Dagestanin tasavalta jäi Venäjän yhteyteen. Toisin kuin naapuritasavalta Tshetshenia Dagestan ei ole halunnut erota Venäjästä, mm. koska sen talous on tästä riippuvainen. Huolimatta monista kansallisuuksista Dagestan ei ole ajautunut laajaan sisällissotaan. Silti tasavallan kansallisuuksien välinen tasapaino on herkkä ja maan yhtenäisyys perustuu kansallisuuksien välisiin neuvotteluihin hallinnon virkojen jaosta.[2]. Maassa on ollut viime aikoina levotonta.
Etniset ryhmät[muokkaa]
Dagestanin etniset ryhmät 1989 ja 2002[3]
avaarit (2)
darginit (3)
kumykit (10)
lezgit (4)
venäläiset (13)
azerit (12)
tabasaranit (6)
nogait (11)
rutulit (8)
agulit (7)
vuoristojuutalaiset
Maan suurin kaupunki on pääkaupunki Mahatškala (334 500 as.), Kaspianmeren rannikolla. Muita suuria kaupunkeja ovat Derbent (90 100 as.) myös rannikolla, Hasavjurt (83 800 as.) maan länsiosassa, Kaspijsk (67 900 as.) rannikolla, Bujnaksk (58 200 as.) pääkaupungin lounaispuolella ja Kizljar (30 000) Terekin varrella.
Kunnallinen itsehallinto[muokkaa]
Piirit ja osa-alue[muokkaa]
Kaupunkipiirikunnat[muokkaa]
Dagestanin tasavallan parlamentissä (Kansankokous) on 121 edustajaa, jotka valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan. Kansankokous on Dagestanin korkein toimeenpaneva ja lakiasäätävä elin.
Valtioneuvoston päämies oli Dagestanin korkein virka-asema vuoteen 2006 asti, jolloin se korkeimmaksi asemaksi tuli vastaperustettu presidentin virka. Pitkäaikaisena valtioneuvoston päämiehenä toimi Magomedali Magomedov vuosina 1987–2006. Dagestanin ensimmäisenä presidenttinä toimi Muhu Alijev, ja vuonna 2010 presidentiksi nimettiin Magomedsalam Magomedov, Magomedali Magomedovin poika.[4]
Mahatškalasta on rautatieyhteydet pohjoiseen Astrahaniin ja Grozniin, sekä etelään Bakuun. Tasavallan halki kulkee etelä-pohjoissuunnassa myös tärkeä valtatie. Lentoyhteyksiä on suurimmissa kaupungeissa.
Dagestanin asukkaista suurin osa on islaminuskoisia. Suurin ei-islaminuskoinen ryhmä on venäläiset, jotka ovat ortodoksikristittyjä.
Haettu osoitteesta http://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Dagestan&oldid=12995323	Luokat: DagestanPohjois-Kaukasian federaatiopiiri	Navigointivalikko
Sivua on viimeksi muutettu 2. huhtikuuta 2013 kello 00.26.