Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide - PDF
Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide
Download "Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide"
1 Satakunnan sairaanhoitopiirin henkilöstö- ja sidosryhmälehti Vinkkeli Hyvällä sykkeella HEPAssa Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide Hyvä palvelu 2013
2 SISÄLLYSLUETTELO Satakunnan sairaanhoitopiirin henkilöstö- ja sidosryhmälehti Vinkkeli TOIMITUS JULKAISIJA Satakunnan sairaanhoitopiiri Sairaalantie PORI PUH. (02) FAX (02) PÄÄTOIMITTAJA Hallintoylihoitaja Paula Asikainen ULKOASU JA TAITTO Tiina Liivola / 400 kepposta Oy KANNEN KUVA Kuva: Meritta Heino PAINOPAIKKA Brand ID Oy / Kehityksen Kirjapaino PAINOS kpl s.4 Toimivan kokoinen sairaanhoitopiiri s.5 Hyvällä sykkeellä HEPAssa s.8 Psykiatrian kesäkoulu helpottaa lääkäritilannetta s.10 Silmätaudit on nopeasti kehittyvä ja kasvava kirurginen ala s.12 Potilaan omat toiveet ja tarpeet ovat keskeisiä kuntoutuksessa s.14 Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide s.16 Avohoitopainotteisuus toi lisätarpeita ohjaukselle s.18 Ain laulain työtäs tee s.20 Näyttöpäätteen ääressä pähkäilyä näyttöpäätetyö ja ergonomia s.20 Sokkivaiheen tukena kriisissä henkisen ensiavun päivystys s.22 Meillä on hyvä työsyke! s.23 Henkilöstön hiljaisilla signaaleilla hukkaa kuriin päivystyksessä s.25 Puheohjattu keräily käyttöön logistiikkakeskuksessa s. 27 Harrastusvinkkeli: Kukkahattutädit hullaantuivat hevosiin s. 28 Työsuojeluvinkkeli: Tapaturmatutkinnalla kohti turvallisempaa työympäristöä s. 29 Järjestövinkkeli: Kunta-alan neuvottelujärjestelmä uudistuu s.30 Pikku-uutiset ISSN Toimituskunta Päätoimittaja, hallintoylihoitaja Paula Asikainen (02) Toimitussihteeri, viestintäsihteeri Taru Tolppo (02) Työhyvinvointipäällikkö Katri Mannermaa (02) Johtajaylilääkäri Olli Wanne (02) Ylihoitaja Paula Ranne (02) Hankintapäällikkö Seppo Havukainen Pääluottamusmies Maija Nummelin (02) Pääluottamusmies Vesa Rasikko (02) Sähköpostiosoitteet ovat muotoa Toimituskunnalle voi lähettää artikkeliehdotuksia ja palautetta sähköpostiosoitteeseen Kannen kuva: Tea Kekki ja maailman kultaisin Lumi Kuva: Meritta Heino 2 Vinkkeli
3 PÄÄKIRJOITUS Työhyvinvointia asenne ratkaisee! Elämä ei ole odottamista, toivomista ja haaveilemista, se on tekemistä, olemista ja joksikin tulemista. Se on sitä mitä aiot tehdä sen jälkeen kun olet lukenut tämän. - Mike Dooley Työhyvinvointi on nostettu meillä omaksi ohjelmakseen vuodesta 2008 ensimmäisten kuntaorganisaatioiden joukossa. Näiden vuosien aikana on työyksiköissä tuotu esille hyvän johtamisen, osaamisen kehittämisen, toimivan työyhteisön ja työympäristön sekä työkykyisen työntekijän merkitys osana HYVÄÄ TYÖTÄ! Näinä vuosina esimiehiä ja työntekijöitä on valmennettu työhyvinvoinnin osa-alueisiin. Erilaisia ohjeita ja toimintamalleja on kehitetty pitkän matkaa toistakymmentä henkilöstön avuksi. Oppimista on ollut paljon toimintakulttuurin muutoksessa, ja ajoittain lukuisat ohjeistukset on koettu enemmän perustyötä haittaaviksi kuin helpottaviksi. Asiantuntijatyössä ei enää riitä, että toimitaan kuten aina ennenkin, koska maailma ympärillä on muuttunut. Valtiovalta velvoittaa työnantajia huolehtimaan työurien pidentämisestä, toiminnan tehokkuudesta ja taloudellisuudesta. Työntekijöiden työkyvyn erot elinajassa ja terveydentilassa ovat kahden viime vuosikymmenen aikana suurentuneet. Erot näkyvät jo sairauspoissaoloissa, ja myös asenteessa työhyvinvointiin. Elääkö työhyvinvointi jokaisen meidän arjessa? Meistä jokaisesta lähtevä työhyvinvointi on tulevaisuuden painopisteenä. Työn sujuminen on toinen tärkeä näkökulma työhyvinvointiin, jossa esimiehen rooli on olennaisen tärkeä. Ongelmatilanteiden nopea selvittäminen on parhain, edullisin ja tehokkain tapa edistää työn sujuvuutta ja työniloa. Työntekijöiden ideoita ja parannusehdotuksia kannattaa kuunnella. Se mihin huomio kiinnitetään, se kasvaa. Jos kiinnitämme huomiomme hyvin toimiviin asioihin, saamme paljon hyvää aikaan. Päivystyksessä toteutettiin kuluneena vuonna henkilöstötuottavuuden kehittämishanke, jossa henkilökunnan ideoilla saatiin hyviä muutoksia aikaan ja samalla työn tuottavuusluvut saatiin kasvuun. Erikoissairaanhoidon ja sosiaalipalvelujen työtehtävien sisällöt ovat muuttuneet viime vuosina. Perinteisen potilaan tai asukkaan vierellä tehdyn työn lisäksi työtehtäviksi ovat tulleet kirjaaminen, tiedonhallinta, osaamisen kehittäminen sekä vuorovaikutusosaaminen. Meidän tulee huomioida, että työn kokonaisuus on muutakin kuin potilaan ja asukkaan kohtaamista. Erityisesti vuorovaikutusosaaminen on nostettu työn sujuvuuden mahdollistajaksi. Tulevat vuodet kuntakentällä eivät tule olemaan helppoja, mutta meillä siihen on hyvät valmiudet, koska henkilöstöllä on hyvä työmotivaatio ja neljä viidestä työntekijästä voisi suositella työpaikkaa toisille. Myös vahva talous ja osaamiseen panostaminen auttavat meitä profiloitumaan haluttuna työpaikkana. Työyksiköissämme on tehty paljon hienoja käytännön kehittämistoimia, joiden ansiosta työtä on saatu sujuvammaksi. Tulevaisuudessa haluamme tuoda jokaiseen lehteen jonkun hyvän käytännön toisille jaettavaksi. Parhaiten ihminen oppii silloin, kun hän osaa ihmetellä asioita kuten lapset osaavat. Vaikka vanha sananlasku sanoo, ettei vanha koira opi uusia temppuja, haluan kumota sen, koska jokainen meistä voi oppia kun vain sitä haluaa! Kyse on siis viime kädessä asenteesta, ja sitä Meillä on! Hyvää Työtä Satakuntaan! Työhyvinvointipäällikkö Katri Mannermaa Vinkkeli 3
4 teksti TARU TOLPPO Toimivan kokoinen sairaanhoitopiiri Hallituksen varapuheenjohtaja Tapio Uusitalo pitää Satakunnan sairaanhoitopiiriä monella tapaa optimaalisen kokoisena. Yli asukkaan väestöpohja on riittävän suuri keskussairaalan ylläpitämiseen. Alue on melko tiheästi asuttua eivätkä välimatkat ole kohtuuttoman pitkiä. Meidän keskussairaalamme on hyvin toimiva. Rakennukset ovat hyvin hoidettuja, henkilökunta on osaavaa, hoitotakuu toteutuu ja meillä on useita vahvoja osaamisalueita. Erikoissairaanhoidon päivystys on tällä asukasmäärällä tarkoituksenmukaista järjestää, ja ensihoito tavoittaa potilaan jo kotona tai sairastumispaikalla. Kykenemme tuottamaan Satakunnassa ne palvelut, joita tarvitsemme. Erityisvastuualueyhteistyö Varsinais-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiirien kanssa vahvistaa osaamista. Myös talousasiat ovat hänen mielestään hyvällä tolalla. Normaaliolosuhteissa palvelujen kysynnän vuosittaiset vaihtelut ovat ennustettavissa ja samoin budjetti on ennakoitavissa. Asioita on hoidettu taitavasti, sanoo Uusitalo. Hallituksessa yritetään tehdä aidosti hyviä ratkaisuja. Tapio Uusitalo ei lämpene ajatukselle sairaanhoitopiirien lopettamisesta tai niiden pilkkomiselle pienemmiksi alueiksi. Ajatus sairaanhoitopiirin lopettamisesta tuntuu hyvin erikoiselta, mihinkä se sitten johtaisi? pohtii Uusitalo. Jos sairaanhoidon järjestämisalueet pilkotaan pienemmiksi, se johtaa helposti epäterveeseen kilpailuun työvoimasta ja sitä kautta yksikköhintojen nousuun, jotka puolestaan vaikeuttavat erikoissairaanhoidon kehittämistä. Satakunnan jakautuminen kahteen erikoissairaanhoitoa tuottavaan alueeseen heikentäisi maakuntaa. Uusitalo pitää maakuntamallia hyvänä ratkaisuna sairaanhoidon järjestämiseen. Vastuukuntamalli ei ole tällä hetkellä lainmukainen. Mallissa alueen kunnat jaettaisiin isäntiin ja renkeihin, yksi päättää ja muut maksavat. Käytännössä tiheämmin asutut alueet pitäisivät palvelunsa, mutta reuna-alueilta niitä karsittaisiin. Itse pidän parempana ehdotuksena maakuntamallia, jossa maakunnallinen kuntayhtymä järjestää alueen sekä perusterveydenhuollon että erikoissairaanhoidon, lähellä ja kohtuuhinnalla. On hyvä, että yhteisöllisiin asioihin on erilaisia kuvakulmia. Ihmisten yhteistyökyky ratkaisee sitten sen, millaisia päätöksiä tehdään, sanoo Uusitalo. Aina pitäisi kuitenkin katsoa kokonaisuutta iso, hyvin toimiva kokonaisuus on eduksi sekä kunnille että kaupungeille. Poliitikkojen tehtäväksi Uusitalo näkee sen, että he pyrkivät luomaan asukkaille hyvät elinolosuhteet riippumatta siitä, asuvatko he kaupungeissa tai maaseudulla. Työpaikkojen lisäksi ihmiset tarvitsevat palveluita ja mahdollisuuksia harrastaa, kehittää itseään ja viedä eteenpäin tärkeiksi kokemiaan asioita. Elämää, joka on koko kuvaltaan jotenkin viihtyisää. Nämä tekijät houkuttelevat ihmisiä paikkakunnalle, ja se helpottaa osaavan henkilöstön rekrytoimista. Terveydenhuollon tehtävät ovat haastavia, ja niiden vastapainoksi tarvitaan irrottautumista työstä ja akkujen lataamista, toteaa Uusitalo, jolla on pitkä kokemus yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Fysioterapeuttina hän seuraa terveydenhuoltoa myös ammatillisesta näkökulmasta. 4 Vinkkeli
5 Hyvällä sykkeellä HEPAssa teksti HENKILÖSTÖPALVELUT kuva TARU TOLPPO Sykettä pitävät yllä (takarivissä) Raija Silvius, Milla Palkimo, Kaisa Kausto-Uski ja (eturivissä) Pirjo Aho, Anna-Kaisa Kautto, Kaija Reunanen-Männistö, Minna Mikkola, Marjo Lambacka, Jaana Häyrinen, Tarja Rosendahl ja Merja Ranta. Henkilöstöpalvelut, tuttujen kesken Hepa, arvioi viime keväänä oman työhyvinvointinsa sairaanhoitopiirin työsyke-kyselyssä erinomaiseksi. Myös meillä on ajoittain liikaakin tekemistä ja usein vain työ kiittää tekijäänsä, mutta tunnemme olevamme tärkeä osa suuren koneiston pyörittämisessä. Voimalla kahdentoista naisen Hepan kautta kulkevat sairaanhoitopiirin 3600 työntekijän palkkaan, työaikaan, lomiin ja poissaoloihin liittyvät asiat. Meiltä löytyy apua niin rekrytointiin kuin koulutustarpeisiin. Jos jonkun työkyky ei enää ole entisellään, Hepan asiantuntijat auttavat löytämään ratkaisuja, joilla työssä kuitenkin voisi vielä jatkaa. Kun eläke on ajankohtainen, löytyy eläkeneuvoja Hepasta. Yksittäisten työntekijöiden asioiden hoitamisen lisäksi yhtä tärkeä osa työtämme on paikallinen sopiminen ammattijärjestöjen kanssa. Sopimuksia tehdään mm. työajoista ja palkankorotuksista. Me myös valmistelemme koko henkilöstöä koskevia ohjeita ja ohjelmia, esimerkkinä vaikkapa työkykyohjelma ja ohje siitä, millä periaatteilla virka- ja työvapaata myönnetään. Kun työ ja terveys eivät sovi yhteen, työkykysuunnittelija auttaa Otimme sairaanhoitopiirissä vuosi sitten syyskuussa käyttöön Yhdessä TYökykyÄ! työkyvyn tukiohjelman, joka sisältää varhaisen, paluun ja tehostetun tuen vaiheet. Ohjelman tarkoituksena on edistää työntekijöiden työkykyä ja työhyvinvointia sekä tukea osatyökykyisten työntekijöiden jäljellä olevaa työkykyä. YTYÄ-ohjelmassa keskeisessä asemassa on varhainen tuen vaihe, jossa työssä selviytymisen vaikeuksia havaitaan, niihin tartutaan ja ne ratkaistaan mahdollisimman varhain. Työkykysuunnittelijamme on Minna Mikkola. Hänen keskeiset työtehtävänsä ovat varhaisen tuen toimintatavan levittäminen ja tehostetun tuen vaiheessa olevien osatyökykyisten työntekijöiden kanssa työskentely yhteistyössä esimiesten, työterveyshuollon ja Kevan kanssa. Tehostetun tuen vaiheen käynnistyessä työntekijöiden työssä selviytymisen ongelmia on jo aikaisemmin pyritty ratkaisemaan esimiehen ja työterveyshuollon kanssa, mutta tästä huolimatta ei ole löydetty sellaisia työtehtäviä, joita henkilön työkyky edellyttäisi ja työkyky on edelleen uhattuna. Minä autan tarvittaessa esimerkiksi lomakkeiden täyttämisessä, sosiaaliturva-asioissa ja ammatillisen kuntoutuspolun rakentamisessa, sanoo Minna Mikkola. Tehtäviini kuuluu olla tarvittaessa esimiesten tukena ja apuna, kun osatyökykyisen työntekijän työssä jatkamisen mahdollisuuksia selvitellään ja suunnitellaan. Vinkkeli 5
6 Työterveyshuolto, esimies tai työntekijä voi olla yhteydessä työkykysuunnittelijaan pääasiassa siinä vaiheessa, kun esimies ja työntekijä ovat ensin käyneet varhaisen tuen keskustelun ja työterveysneuvottelu on pidetty. Joskus tilanne tosin voi olla sellainen, että tarvitaan suoraan tehostetun tuen keinoja. Työkykysuunnittelun piiriin tulevalla työntekijällä on työn ja terveyden välistä yhteensopimattomuutta, joten työyhteisöperäiset ja sisäilmaongelmista johtuvat työssä jaksamisen vaikeudet hoituvat esimiehen, työterveyshuollon ja työsuojelun keinoin. Ole yhteydessä, jos varhaisen tuen keskusteluissa ja työterveysneuvotteluissa ideoidut keinot eivät riitä työkyvyn tueksi. Palkkatoimisto auttaa palkka-, eläkeja henkilöstöasioissa Palkkatoimistossa palvelevat palkkasihteerit Merja Ranta ja Raija Silvius sekä toimistosihteeri Tarja Rosendahl. He ohjaavat ja neuvovat palkkoja, eläkettä ja henkilöstöasioita koskevissa kysymyksissä. Huolehdimme siitä, että työaikaan, poissaoloihin ja lomiin liittyvät tiedot otetaan huomioon palkanmaksussa, sanoo Merja Ranta. Palkanmaksun toteuttaa yhteistyökumppanimme KuntaPro. Ole yhteydessä meihin, kun haluat kysyä neuvoa palkkaan, työaikaan, lomaan tai sairauteen liittyvissä asioissa tarvitset neuvoja eläkeasioissa Ole yhteydessä KuntaProhon, kun sinulla on kysyttävää - verokorteista - palkkalaskelmista KuntaPron yhteystiedot ovat Hiisissä. Henkilöstösihteeri valmistelee, tiedottaa ja kokoaa Kaija Reunanen-Männistö toimii henkilöstöjohtajan työparina ja tiiviissä yhteistyössä koulutuksen, palkkalaskennan ja rekrytoinnin kanssa. Toimin sihteerinä työnantajan ja henkilöstön edustajien välisissä yhteisissä kokouksissa, esimerkkeinä henkilöstöryhmä ja teknisten kehittämistyöryhmä. Valmistelen kokouksissa käsiteltäviä asioita ja myös tiedotan tehdyistä päätöksistä asianosaisille henkilöille ja tarvittaessa koko henkilökunnalle. Tiedotuskanavina ovat pääasiassa sairaanhoitopiirin sisäinen tiedotuslehti Kesti ja intranet Hiisinet, kertoo Kaija Reunanen-Männistö. Henkilöstösihteerin tehtäviin kuuluu lisäksi sairaanhoitopiiriä koskevien ohjeiden sekä palkka- ja palvelussuhdeasioiden valmistelu henkilöstöjohtajan päätösvaltaan kuuluvien tehtäväkohtaisten palkantarkistusten valmistelu henkilöstökertomukseen tarvittavien tietojen kerääminen toimialueilta ja toimijoilta henkilöstökertomuksen kokoaminen erilaisten henkilöstö- ja palkkaraporttien laatiminen johdon, esimiesten ja luottamusmiesten käyttöön. Asiantuntija-apua rekrytointiin Me vastaamme rekrytointiin liittyvien asioiden suunnittelusta, valmistelusta ja koordinoinnista yhteistyössä toimialueiden kanssa, ja pyrimme tuottamaan laadukkaita palveluita niin omalle henkilöstölle ja kuin ulkopuolisille sidosryhmillekin, kertoo rekrytointivastaava Marjo Lambacka. Hänen lisäkseen yksikössä työskentelee rekrytointiassistentti Laura Poikkeus, jonka äitiyslomaa sijaistaa Jaana Häyrinen. Rekrytoinnin perustana on työnantajakuva. Mitä parempi työnantajakuva on, sitä houkuttelevampi työnantaja on työntekijän näkökulmasta. Meidän työnantajakuvamme on hyvä erityisesti nuorten terveydenhuollon ammattilaisten silmissä, tietää Marjo Lambacka. Työnantajakuvaa rakennetaan pitkäjänteisesti tunnettavuutta lisäämällä ja pitämällä huolta jo olemassa olevasta henkilöstöstä sekä sairaanhoitopiiristä kiinnostuneista työnhakijoista. Rekrytointiyksikkö tekee sairaanhoitopiiriä näkyväksi ja tunnetuksi työnantajaksi osallistumalla messuille ja tapahtumiin ja olemalla esillä sisäisessä viestinnässä. Kuntarekry-järjestelmä ja rekrytointiyksikkö ovat sekä työantajaa että työnhakijaa varten Yksi suurista rekrytoinnin kehittämishankkeista on ollut Kuntarekry-järjestelmän käyttöönotto. Järjestelmä selkeyttää ja nopeuttaa vakinaisten virkojen ja toimien rekrytointiprosessia täyttöluvasta alkaen. Sijaisten hallintaan järjestelmä antaa hyvät työvälineet ja säästää sijaistenhankintaan osallistuvien henkilöiden aikaa. Rekrytointiyksikkö kouluttaa rekrytointiin ja sijaishankintaan osallistuvan henkilökunnan Kuntarekry-järjestelmän käyttöön sekä opastaa ja tukee käyttäjiä rekrytointiprosessin kaikissa vaiheissa. Myös työnhakijoiden opastaminen työnhakuun ja viestintä työnhakijoiden kanssa on tärkeä osa yksikön työtä! Ota yhteyttä, jos suunnittelet uuden vakinaisen työntekijän palkkaamista tarvitset apua määräaikaisen työntekijän etsimisessä tarvitset tietoa henkilökuntatarpeistamme tarvitset tunnukset Kuntarekryyn työnantajan edustajana (työnhakijat rekisteröityvät itse) tarvitset apua Kuntarekryn käytössä joko työnantajan edustajana tai työnhakijana tarvitset apua lehti-ilmoituksen laadinnassa messu- ja tapahtumajärjestelyihin liittyvät asiat Meidät tavoittaa sähköpostilla tai / puhelimitse / Psykiatrian toimialueen lääkärirekrytoinnista vastaa Marika Pöyri / puh Koulutuspalvelut tukevat osaamista Itse järjestetyllä täydennyskoulutuksella vastataan henkilökunnan koulutustarpeisiin sekä sairaanhoitopiireille asetettuun alueellisen koulutuksen järjestämisvelvoitteeseen. Koulutuspalvelujen tehtäviin kuuluu koulutusten suunnittelu, koordinointi, organisointi, tie- 6 Vinkkeli
7 Yhteystiedot Henkilöstöjohtaja Helena Tuomisaari (02) Palvelussuhdepäällikkö Kaisa Kausto-Uski alkaen Henkilöstösihteeri Kaija Reunanen-Männistö (02) Työkykysuunnittelija Minna Mikkola (02) Palkkasihteeri Merja Ranta (02) Palkkasihteeri Raija Silvius (02) Toimistosihteeri Tarja Rosendahl (02) Rekrytointivastaava Marjo Lambacka (02) Rekrytointiassistentti Laura Poikkeus/Jaana Häyrinen (02) Koulutuspäällikkö Pirjo Aho (02) Toimistosihteeri Milla Palkimo (02) Toimistosihteeri Tarja Koivisto (02) Projektisuunnittelija Anna-Kaisa Kautto Sisäinen osoite: Satakunnan keskussairaala, N2 dottaminen, toteutus, seuranta ja arviointi. Meidän lähtökohtanamme on lisätä ja vahvistaa henkilökunnan osaamista, ammatillista kasvua ja kehittymistä - myös työn mahdollisesti muuttuessa, kertoo koulutuspäällikkö Pirjo Aho. Koulutuksella tuetaan ja varmistetaan hoidon saatavuutta, jatkuvuutta ja turvallisuutta. Täydennyskoulutusta järjestetään omalle henkilökunnalle ja alueellisena koulutuksena myös muille alueen sosiaali- ja terveydenhuollon yksiköissä toimiville ammattilaisille. Koulutuksia järjestetään eri menetelmillä: Alueellisista koulutuksista suurin osa on luentokoulutusta. Pienryhmissä järjestetään esimerkiksi esimieskoulutusta ja akuuttivastaavien koulutusta. Osa täydennyskoulutuksesta tapahtuu verkko-oppimisympäristössä. Pirjo Aho toivoo palautetta koulutustilaisuuksista. Keräämme palautetta koulutustilaisuuksista, ja myös kaikki muu palaute on tervetullutta. Palaute on tärkeää ja välttämätöntä yhteistyön ja koulutustoiminnan sekä palvelun kehittämisen kannalta. Kaikki alueellisen koulutuksen ohjelmat löytyvät internetsivuilta -> tietopankki -> Koulutus ja opetus. Saman sivun alaosasta löytyy myös koulutuksista mahdollisesti jaossa olevat materiaalit. Ilmoittaudu koulutushallintajärjestelmän kautta Voit ilmoittautua sairaanhoitopiirin järjestämiin sisäisiin ja alueellisiin koulutuksiin helposti ja nopeasti koulutushallintajärjestelmän kautta: Kirjaudu sisälle (kertakirjaus tai omat verkkotunnukset) -> etsi haluamasi koulutus listalta -> ilmoittaudu koulutukseen linkin kautta. (Ilmoittautumisen voi myös perua samaa reittiä.) Ilmoittautumisen yhteydessä voit ilmoittaa myös mahdolliset erityisruokavaliot ja muita tarpeellisia tietoja. Koulutushallintajärjestelmästä Voit myös tarkistaa omat ilmoittautumisesi ja osallistumisesi koulutuksiin sekä tulostaa itsellesi koulutuskortin, jossa näkyvät kaikki käymäsi koulutukset. Verkko-oppimisympäristö avaa uusia mahdollisuuksia Kirjautuminen Moodle-oppimisympäristöön onnistuu omilla mikroverkkotunnuksilla. Moodle-verkko-oppimisympäristö löytyy Internetistä: https://satshp.mmg.fi. Oppimisympäristössä on mahdollista jatkossa opiskella erilaisilla kursseilla. Tällä hetkellä kursseja on lääkehoidosta (LOVe). Lääkehoidon osaamisen ylläpitäminen on kaikkien etu LOVen LOP -lääkehoidon osaamisen perusteet kurssin teoriatentin on hyväksytysti suorittanut lähes 1300 henkilöä. Oletko sinä, hoitaja, jo tässä joukossa, joka on päivittänyt tietonsa lääkehoidosta ja näyttänyt osaamisensa? LOVe-opiskelumateriaali takaa yhdenmukaisen koulutuksen ja vaatimustason. LOVe-lääkehoidon luvat ovat voimassa viisi (5) vuotta, jonka jälkeen päivitetään lääkehoidon osaaminen LOVen avulla uudelleen. Ota yhteyttä, kun sinulla on koulutustarve koulutusidea tehtävänä koulutuksen suunnittelu ja järjestäminen kysyttävää LOVesta Sovi tapaaminen, lähetä sähköpostia, soita! Vinkkeli 7
8 teksti MARIKA PÖYRI kuva VIRPI AALTONEN Psykiatrian kesäkoulu he Idea kesäkoulusta kypsyi kesällä 2012, kun lääketieteen kandidaatteja työskenteli ennätysvähän lääkäreiden kesälomasijaisina psykiatrian toimialueelle. Psykiatrian kesäkoulu on psykiatrisen hoidon toimialueen ponnistus alan vetovoiman parantamiseksi. Satakunnassa kuten valtakunnallisestikin suurin pula on juuri psykiatrian erikoislääkäreistä. Lääketieteen opiskelijoille suunnatun Psykiatrian kesäkoulun tarkoituksena on herättää lääketieteen opiskelijoiden kiinnostus psykiatriaa kohtaan. Kesäkoulu-konsepti on laatuaan ensimmäinen koko Suomessa. Idea kesäkoulusta kypsyi kesällä 2012, kun lääketieteen kandidaatteja työskenteli ennätysvähän lääkäreiden kesälomasijaisina psykiatrian toimialueelle. Ahdinko antoi pontimen miettiä uutta lähestymistapaa lääketieteen kandidaattien houkuttelemiseksi töihin psykiatrialle. Mielessäni oli ikivihreä totuus siitä, että opiskelijat arvostavat senioritukea ja hyvää perehdytystä. Toivoin että kolminaisuus, johon edellisten lisäksi kuuluu opetus, takaisi menestyksen, sanoo psykiatrisen hoidon toimialuejohtaja, nuorisopsykiatri Kirsi-Maria Haapasalo-Pesu. Lääketieteen opiskelijoiden kiinnostus kesäkoulua kohtaan ylitti kaikki ennakko-odotuksemme. Kesäkoulua markkinoitiin monin keinoin Haku psykiatrian kesäkouluun oli syys-lokakuussa 2012, jolloin oli jo tiedossa kesäkoulun opinto-ohjelma. Kesäkoulua markkinoitiin tiedekuntien yhteissähköpostien välityksellä. Lääketieteen opiskelijoiden kiinnostus kesäkoulua kohtaan ylitti kaikki ennakkoodotuksemme. Sinne oli hakijoita enemmän kuin pystyimme ottamaan. Valitsimme kesäkouluun yli kaksikymmentä lääketieteen kandidaattia Suomen eri yliopistoista. Lisäksi meillä oli muutama opiskelija Tartosta ja Riikasta, jatkaa Haapasalo-Pesu. Ajatus kesäkoulusta oli yllättävän helppo markkinoida myös sisäisesti eli muille lääkäreille. Innostunut vastuuryhmä syntyi hyvin helposti, kuin itsestään. Sovimme, että kesäkoulun opetusta on puolipäivää viikossa ja ohjausta työhön niin paljon, että se tuntuu. Sovitut luentoaiheet kävivät kaupaksi nuoremmille lääkäreille. Huomasin lopulta, ettei minulle jäänyt yhtään luentoa valmisteltavaksi, sanoo Kirsi-Maria Haapasalo-Pesu ja hymyilee. Lisäksi markkinoinnin kannalta tärkeässä roolissa oli yhteydenpito kesäkoululaisiin oman Psykiatrian kesäkoulun facebookryhmän kautta. Facebook-ryhmän avulla tiedonkulku ja yhteydenpito olivat helppoa läpi talven. Tämä auttoi osaltaan kesäkoululaisten sitouttamisessa ja ryhmäytyminenkin lähti käyntiin jo pitkälti ennen kesäkoulun alkua. Ryhmästä saattoi nähdä, keitä muita kesäkouluun oli tulossa. Facebook-ryhmä oli myös tehokas yhteydenpitokanava itse kesäkoulussa, koska opiskelijoita oli kolmella eri paikkakunnalla useassa eri toimipisteessä. Ohjattua työskentelyä kesäkoulussa Kesäkoululaiset työskentelivät ohjatusti kahden kuukauden ajan. Jokaiselle kesäkoululaiselle oli kesän alussa nimetty ohjaaja, joka oli joko erikoislääkäri tai kokenut erikoistuva lääkäri. Tämä mahdollisti päivittäisen konsultoinnin. Kesäkoululaisten työpaikat olivat psykiatrisen erikoissairaanhoidon toimipisteissä Harjavallassa, Porissa ja Raumalla. Vastuualuejohtajat olivat kertoneet kesäsijaistarpeistaan ennakkoon ja vastaavasti opiskelijoilta oli pyydetty toiveita siitä, millä psy- 8 Vinkkeli
9 Psykiatrian kesäkoulun päätöstä juhlistettiin lounaan ja todistusten jaon merkeissä Hotelli Hiittenharjussa Harjavallassa. Tilaisuuden päätteeksi kesäkoululaiset ohjaajineen koottiin vielä yhteiseen kuvaan. lpottaa lääkäritilannetta kiatrian erikoisalalla ja millä paikkakunnalla he haluavat työskennellä. Näihin toiveisiin pystyimme vastaamaan kohtuullisen hyvin, ja neuvottelemalla saimme kaikkia tyydyttävän lopputuloksen, toteaa Haapasalo-Pesu. Opetus suunniteltiin huolella Kesäkoulun opetusohjelma suunniteltiin niin, että opiskelijat hyötyvät koulutuksesta työskentelyssään psykiatrialla. Halusimme antaa opiskelijoille kättä pidempää omien työtehtävien hoitamiseen, lisää Haapasalo- Kesäkoulun opetusohjelma suunniteltiin niin, että opiskelijat hyötyvät koulutuksesta työskentelyssään psykiatrialla. Pesu. Tavoitteena oli myös antaa hyvä kokonaiskuva psykiatrian moninaisuudesta, erilaisista työskentelytavoista ja siitä, kuinka työskennellään eri-ikäisten potilaiden kanssa. Joka keskiviikkoiltapäivä kesäkoululaiset kokoontuvat koulutukseen. Opiskelu jakautui yhdeksään eri viikkoteemaan, jotka ovat psykiatrian eri alueilta. Viikoittainen opintokokonaisuus muodostui teorialuennosta ja potilastapausfoorumista. Opiskelijat saivat tietoa psykiatrian moniammatillisesta työotteesta ja yhteistyökumppaneista. He harjoittelivat ohjatusti muun muassa potilaan haastattelua ja M1-lähetteen eli tahdosta riippumattoman hoidon lähetteen tekemistä. Kesäkoululaisten oppimista mitattiin lisäksi kyselyillä. Kesäkoulun aluksi opiskelijat arvioivat strukturoidun kyselyn avulla omaa osaamistaan. Sama kysely toistettiin kesäkoulun lopuksi, jolloin pyydettiin arvio myös psykiatrian toimialueesta oppimisympäristönä. LT Ulla Saxen teki kyselypohjat ja LT Max Karukivi koosti vastaukset. Leivän lisäksi vähän sirkushuveja Vaikka kesäkoulu on ensisijaisesti kesätyö, emme halunneet unohtaa huvipuoltakaan, lisää Haapasalo-Pesu. Suurin osa kesäkoululaisista tuli muualta Suomesta ja asui Harjavallassa. Halusimme tarjota etenkin muualta tulleille hyvän kuvan Satakunnasta monipuolisine harrastus- ja vapaa-ajanmahdollisuuksineen. Siksi järjestimme kesäkoulun yhteyteen myös muuta ohjelmaa. Kesäkoulu sai psykiatriyhdistykseltä apurahan, mikä mahdollisti sen, että leivän lisäksi oli mahdollista tarjota hieman sirkushuveja. Tästä toiminnasta parhaana esimerkkinä on Kirjurinluodon piknik-konserttiin osallistuminen. Kesäkoulu sai psykiatriyhdistykseltä apurahan, mikä mahdollisti sen, että leivän lisäksi oli mahdollista tarjota hieman sirkushuveja. Psykiatrian kesäkoulu saa jatkoa Psykiatrian kesäkoulusta on tarkoitus tehdä perinne, niin hyviä olivat kokemukset ja saatu palaute. Kesäkoululaisilta saadut palautteet olivat lähes poikkeuksetta erinomaisia. Palautteita on hyödynnetty vuoden 2014 kesäkoulun suunnittelussa. Alkuvaiheen perehdytystä lisätään entisestään, ja opinto-ohjelmaa on muokattu vielä aikaisempaa käytännönläheisemmäksi. Psykiatrian henkilökuntaa kiitettiin hyvästä vastanotosta, ja jokainen kesäkoululainen oli valmis suosittelemaan Satakunnan sairaanhoitopiirin psykiatrian toimialuetta työpaikaksi muillekin. Joissakin maissa yhteistyö lääketieteen opiskelijoiden kanssa on helpottanut valmiiden lääkäreiden rekrytointia alalle. Psykiatrian kesäkoulu voi toimia erinomaisena starttina erikoistumista suunnittelevalle lääkärille. Aika näyttää, kasvaako kesäkoululaisista tulevia psykiatreja Satakunnan tarpeisiin. Kesäsijaistarve ainakin saatiin ratkaistua, toteaa toimialuejohtaja Kirsi-Maria Haapasalo-Pesu. Vinkkeli 9
10 Silmätaudit on nopeasti kehittyvä ja kasvava kirurginen ala Toimenpidepainotteisessa yksikössä käy parhaimmillaan sata asiakasta päivässä Ylilääkäri Pasi Pehkosen mielestä unelmia saa ja pitää olla. Tavoitteenamme on olla keskussairaalatasoisten silmäklinikoiden parhaimmistoa, ellei suorastaan paras. Olemme Jyväskylän jälkeen maan toiseksi suurin keskussairaalapiiri, sanoo Pehkonen. Olemme uusineet laitteistoa tämän vuoden aikana, joten meillä on nykyaikaiset ja toimivat työvälineet, siitä kiitos sairaalan johdolle. Suunnitelmissa on luoda erikoistuneita poliklinikoita, ja antaa parasta mahdollista hoitoa satakuntalaisille potilaille omalla paikkakunnalla. Silmätauteja pidetään yleisesti ottaen pienenä erikoisalana, mutta lähetteiden määrällä mitattuna taidamme olla peräti neljännellä sijalla kirurgian, sisätautien ja naistentautien jälkeen, sanoo Pehkonen. Monet silmäsairaudet liittyvät ikääntymiseen, joten väestön hoitotarve on kasvussa. Lääkäripula on silmätaudeillakin tuttu juttu. Meillä työskentelee 16 lääkäriä, joista 10 erikoislääkäriä ja kuusi erikoistuvaa. Erikoislääkäreistä vain ylilääkärit toimivat kokopäivätoimisina. Lääkäreille olisi töitä, mutta virkoihin ei ole tulijoita vaikka erikoistumispaikoille jonotetaan. Tavoitteenamme on olla kutsuva ja motivoiva työympäristö, joka tarjoaa haasteita ja mielenkiintoisia tehtäviä. Tarjoamme sitoutuneen ja innostuneen työyhteisön, mutta muutakin tarvitaan. Mielestäni koulutusmäärärahoja pitäisi lisätä meillä on köyhän vaikkakin taloudellisesti vakaan sairaanhoitopiirin maine. Osastonhoitaja Meritta Heino on työskennellyt nykyisessä tehtävässään 13 vuotta, mutta sitä ennen hän ehti tehdä kaikkia yksikössä tarjolla olevia töitä poliklinikalla, päiväosastolla ja leikkaussalissa. Yksikössä työskentelee noin 45 henkilöä. Hoitohenkilökunnan vaihtuvuus on aika pientä, tänne töihin tuleva hoitaja yleensä tänne myös jää, sanoo Meritta Heino. Työyksikkömme on tutkimus ja toimenpidepainotteinen, potilaat tulevat ja menevät ja työtahti on nopea. Poliklinikka on ruuhkainen, päivisin käytävät täyttyvät potilaista ja heidän omaisistaan. Teemme parhaamme, että saisimme poliklinikan toimivuutta parannettua. Nyt päivät venyvät ja ylitöitäkin kertyy. Leikkaustoiminta on vilkasta Kaihin poisto on maailman yleisin kirurginen toimenpide. Teemme täällä noin 3500 silmän alueen toimenpidettä vuosittain normaalin poliklinikkatoiminnan lisäksi ja toimintaluvut ovat nousussa, kertoo Pasi Pehkonen. Kahdessa leikkaussalissa tehdään täydet työpäivät, yhteensä kaihileikkausta päivässä. Lisäksi tehdään erilaisia luomileikkauksia, joissa esimerkiksi korjataan luomen asentovirheitä ja poistetaan kasvaimia. Vaativia luomileikkauksia tehdään keskimäärin kahtena päivänä kuukaudessa, ja niissä korjataan syvemmällä luomen rakenteissa olevia virheitä. Toimenpidehuoneessa tehdään lasiaisinjektiot ja kyynelteiden avaukset sekä leikataan polikliinisia näppyjä. Näillä tarkoitetaan silmäluomen alueella olevia pieniä patteja, luomia tai nystyröitä, joita leikataan 6-8 päivässä; leikkaukset ovat nopeita ja jono vetää hyvin. 10 Vinkkeli
11 < Ylilääkäri Pasi Pehkonen opettaa kaihileikkausta erikoistuvalle lääkäri Petri Mustoselle. Taustalla on leikkaussalin vastaava sairaanhoitaja Anne Kuusisto. Pikkukuva: Ylilääkäri Pasi Pehkonen aloittaa kaihileikkausta. > Karsastushoitaja Tea Kekki tutkii potilasta näkökenttälaitteella. Yleisimmät silmäsairaudet ovat harmaakaihi eli silmän mykiön sameneminen glaukooma eli viherkaihi, joka on näköhermon sairaus, johon usein liittyy silmänpaineen kohoaminen verkkokalvon sairaudet kuten esim. diabeettiset verkkokalvomuutokset ja ikään liittyvä verkkokalvon tarkan näkemisen alueen rappeuma karsastus ja toiminnallinen heikkonäköisyys silmän etuosan tulehdukset Päiväosastolla potilaat viipyvät muutaman tunnin, ja taustaosastona toimii korva-, nenä- ja kurkkutautien osasto, jossa nukutettavat potilaat viipyvät yön yli. Hoitotyö tarjoaa monipuolisia tehtäviä Meillä on paljon teknisiä laitteita ja työtehtävät kiertävät, kertoo Meritta Heino. Meillä työskentelevän hoitajan on hyvä olla teknisesti suuntautunut. Hoitajat tekevät yksikössä esimerkiksi silmän etuosien ja silmänpohjan valokuvauksia, silmän verisuonten varjoainekuvauksia, sarveiskalvon muodon kuvauksia ja silmän valokerroskuvauksia. Hoitajat tekevät myös näkökenttätutkimuksia, kaksoiskuvatutkimuksia ja erilaisia väriaistitutkimuksia, avustavat lasiaisinjektioissa, pientoimenpiteissä ja botuliinitoksiinipistoksissa ja työskentelevät lääkärin työparina poliklinikalla. Yksikössä on ryhdytty perustamaan hoitajavastaanottoja, joiden tavoite on helpottaa lääkärin työmäärää. Kaksi sairaanhoitajaa on koulutettu pitämään itsenäistä silmänpainetaudin hoitajavastaanottoa. Lisäksi hoitajan karsastusvastaanotto on alkamassa ja suunnitteilla on myös makulavastaanotto, johon kuuluu silmänpohjakuvauksia ja injektiohoidon seurantaa omatoimisesti. Tilanpuute rajoittaa tekemistä Yksikön toimintatilat sijaitsevat keskussairaalan M-rakennuksen toisessa kerroksessa. Silmäpoliklinikalla ja -osastolla on kymmenen tutkimushuonetta, joista kaksi on varustettu toimenpidehuoneiksi. Lisäksi poliklinikalla on laser-hoitohuone, näkökenttätutkimushuone, valokuvaushuone ja näönkuntoutusohjaajien huone. Päiväosastolla on yksi yhdeksän hengen potilashuone, yksi toimenpidehuone/leikkaussali sekä aputiloja. Leikkausyksikössä on kaksi leik- kaussalia ja välinehuoltohuone. Tilapula täytyy huomioida toiminnassa, sanoo Meritta Heino. Ensin varaamme lääkäreille heidän tarvitsemansa huoneet, ja sen jälkeen katsomme onko hoitajavastaanotolle tiloja. Työskentelytilat ovat toiminnan vilkkauteen nähden ahtaat ja epäkäytännölliset, toteaa Pasi Pehkonen. - Kaikki mahdolliset nurkat ja huoneet varastotiloja myöten on otettu hoito- ja tutkimuskäyttöön. Seuraavaksi suunnitelmissa on muuttaa keittiötila toimenpidehuoneeksi. Toivomme saavamme lisätilaa tulevaisuudessa, kun uusia tiloja valmistuu ja nykyisten tilojen käyttöä suunnitellaan uudelleen. Poliklinikkakäyntien, hoitopäivien ja toimenpiteiden määrän nousu ja arvioitu ennuste vuodelle Poliklinikka yhteensä Ajanvaraus Päivystys Hoitopäivät Leikkaukset Päiväkirurgiset operaatiot Injektiot Vinkkeli 11
12 teksti ELINA LINDGREN, MARITA PRIIA, PIRJO RAKKOLAINEN, MERVI SILLANPÄÄ, TUULA VAHTERA Potilaan omat toiveet ja tarpeet ovat keskeisiä kuntoutuksessa Kaikki potilaamme tulevat kuntoutusjaksolle saamaan eväitä oman elämänsä hallintaan. Toimintamme on moniammatillista, jolloin potilas saa omista tarpeistaan lähtevän ohjauksen, tuen ja terapian. Alueellinen apuvälinekeskus, fysiatrian palveluyksikkö, kuntoutusvuodeosasto (33 sairaansijaa) ja päiväkuntoutus (20 sairaansijaa) ovat erityistyöntekijöineen ja tukipalveluineen Satalinnan sairaalan ydin. Kuntoutusta yli 30 vuotta Kuntoutusvuodeosastollamme hoidetaan ja kuntoutetaan potilaita vankalla ammattitaidolla. Osastolla on 33 sairaansijaa ja tarvittaessa käytössämme on myös kotiuttamisyksikkö. Toimimme potilaan parhaaksi äkillisen, vakavan sairastumisen kohdatessa. Tavallisimpia sairausryhmiä ovat aivohalvaus-, trauma-, amputaatio- ja kipupotilaat, tuki- ja liikuntaelinsairaat sekä leikkauksen jälkeen akuuttikuntoutusta tarvitsevat potilaat. Tavoitteemme on palauttaa potilaan paras mahdollinen toimintakyky selviytyäkseen tulevista arjen haasteista. Potilaan hoidon suunnittelua ja toteutusta teemme yhteistyössä moniammatillisen tiimin kanssa. Potilas ja hänen läheisensä osallistuvat hoitoprosessiin aktiivisesti. Toimintamme perustana on kuntouttava hoitotyö 24 tuntia vuorokaudessa. Päiväkuntoutus on tarkoitettu tuki-ja liikuntaelinsairaille potilaille sekä reumapotilaille. Potilaalle voidaan tehdä myös kuntoutustutkimus ja työkyvynarvio. Keskeistä kuntoutuksessa on potilaan motivoituminen itsehoitoon. Kuntoutuksen tavoitteena on saada myönteisiä vaikutuksia potilaan toimintakykyyn ja sitä haittaaviin oireisiin, psyykkiseen hyvinvointiin ja sairauspoissaoloihin. Moniammatillinen työryhmä, johon kuuluu lääkärin ja hoitajien lisäksi fysioterapeutit, psykologit, sosiaalityöntekijät ja toimintaterapeutit, laatii yhdessä kuntoutujan kanssa jaksolle yksilöllisen kuntoutussuunnitelman. Rikkautena vahva ammattitaito, harjoittelun suolana sydämellisyys ja huumori Fysiatrian palveluyksikön 19 ammattilaista vastaa päivittäin osaltaan siitä, että potilaan kanssa suunniteltu jaksosisältö ja tavoitteet olisivat saavutettavissa. Fysio- ja toimintaterapia koostuvat tilanteen mukaan yksilö- ja ryhmäterapioista. Päätavoitteenamme on löytää yksilölliset, ongelmiin kohdentuvat harjoitteet ja potilaiden motivoituminen harjoitteluun kuntoutusjakson jälkeen osana terveytensä edistämistä. Tavoitteiden saavuttamista tukevat manuaalisen terapian menetelmät. Vahvuutenamme on vankka ammattitaito, sitoutuneisuus ja positiivinen asenne työhön. Tiimitoiminta on selkiytynyt ja sitä käytetään jatkuvan kehittämisen lähteenä niin yksikkömme sisällä kuin osastojen välillä. Satalinnassa kuntoutumista tukee mieltä piristävä ympäristö, ajanmukainen, monipuolinen välineistö ja harjoittelun mahdollistavat tilat. Alueellinen yhteistyö on valttia Sairaanhoitopiirin jäsenkunnat, Raumaa lu- 12 Vinkkeli
13 teksti ja kuvat TARU TOLPPO < Moniammatilliset tiimit kokoontuvat viikoittain. Fysiatria ja kuntoutus sai kesällä uuden ylilääkärin ja uuden ylihoitajan Terapiavälineistöä ovat esimerkiksi erilaiset toimintakyvyn mittarit ja testit tasapainoradat kuntosalivälineistö sähkökäyttöiset seisomatelineet atk-avusteinen tasapainon harjoituslaite seisomatelineessä sekä voimalevyllä kävelysimulaattori suspensio ja therapy master -laitteet harjoituskeittiö toimintatupa toiminnallisiin harjoituksiin harjoitussalit yksilöllisiä ja ryhmäohjaustilanteita varten allas-sauna-tilat sähköterapiavälineistö kuun ottamatta, ovat allekirjoittaneet sopimuksen alueellisesta apuvälinetoiminnasta. Alueellisessa toimintamallissa apuvälinepalvelut tuotetaan perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon tiiviinä yhteistyönä. Tämä mahdollistaa sen, että asiakas saa tarvitsemansa viiveettömän ja asuinpaikasta riippumattoman tasa-arvoisen apuvälinepalvelun. Apuvälinekeskuksessa työskentelee 9 apuvälineasiantuntijaa, 5 huoltomiestä, laitoshuoltaja ja osastosihteeri. Lasten apuvälinepalvelut tuotetaan keskussairaalan apuvälineyksikössä. Satalinnassa, missä sijaitsee myös apuvälinehuollon toimipiste, tuotetaan aikuisten apuvälinepalvelut. Apuvälinekeskus toimii alueen apuvälinepalveluiden asiantuntijana ja koordinoijana sekä keskusvarastona (apuvälineiden kilpailutukset, tilaukset, varastointi, kuljetukset). Vierivä kivi ei sammaloidu. Apuvälinetyö on haasteellista ja edellyttää jatkuvaa kouluttautumista. Moniammatillisen tiimin yhteistyönä syntyneet yksilölliset apuvälineratkaisut vaikeavammaisen kotona selviytymisen tueksi ovat onnistuessaan erittäin palkitsevia. Yrittäjähenkisyys, luovuus, huumori, uskallus ovat ominaisuuksia, joita apuvälinetyössä tarvitaan. Ylilääkäri Hannu Heikkilä on tehnyt pitkän uran kuntoutuksen parissa Ruotsissa ja Norjassa, ja lähestyy aihetta myös psykoterapian näkökulmasta. - Mitä on kuntoutus? kysyy Heikkilä. Onko se sitä, että aivoverenkiertohäiriön kokenut tai vammautunut potilas avustetaan fysioterapialla, apuvälineillä ja kuntoutussuunnitelmalla takaisin jaloilleen? Hän näkee kuntouttamisen ja kuntoutumisen laaja-alaisempana kokonaisuutena, ja haluasi panostaa niihin asioihin, jotka ovat potilaalle erityisen tärkeitä. - Monet entiset kuntoutuspotilaat häpeilevät rajoitteitaan ja kokevat jonkin tasoista kyvyttömyyttä ja / tai haluttomuutta sosiaaliseen kanssakäymiseen, ja näistä syistä he syrjäytyvät herkästi. Mielestäni he tarvitsevat myös kognitiivista psykologista ohjausta, joka auttaa heitä itsen ja uuden tilanteen hyväksymisessä, ja olosuhteisiin nähden mahdollisimman laadukkaan elämän rakentamisessa, sanoo Hannu Heikkilä. TtM, fysioterapeutti Marika Halisen työhistoriaan kuuluu kuntoutuskokemuksen lisäksi työskentelyä muun muassa asiantuntijatehtävissä neurologisten sairauksien, kuten muistisairauksien ja epilepsian, parissa. Hänen tavoitteenaan on edistää eri toimijoiden yhteistyötä. - Terveydenhuolto toimii rajallisilla resursseilla, joten yhteistyöstä ei voi koskaan puhua liikaa, toteaa Marika Halinen. Sosiaali- ja terveysalan järjestömaailmassa on tarjolla monenlaisia palveluja, koulutuksia ja infotilaisuuksia, palvelevia puhelimia, oppaita ja nettisivuja. Uskon, että yhteistyön kehittäminen järjestöjen kanssa edistää yhteistä tavoitettamme eli kuntoutujan toimintakyvyn palautumista ja säilymistä. Vinkkeli 13
14 Parafiiniin valetusta kudospalasta leikataan mikrotomilla ohuet leikkeet. Kuvassa: Laboratoriohoitajat Sirpa Salminen, Hanna Lukka ja hoitaja/laborantti Ly Sisask teksti VESA RASIKKO kuvat TARU TOLPPO Patologiassa yhdistyvät tiede ja taide Patologia-sanan kuuleminen tuo monille mieleen vain hämyisän ruumishuoneen ja siellä suoritettavat ruumiinavaukset eli obduktiot. Todellisuudessa osastolla tehtävät lääketieteelliset ruumiinavaukset edustavat kuitenkin vain noin kymmentä prosenttia patologialla tehtävästä työstä, kertoo osastonhoitaja Marja Kangasniemi. Muu työ jakautuu pääosin histopatologisten (kudos) ja sytopatologisten (irtosolu) näytteiden käsittelyyn ja tutkimiseen. Näitä näytteitä ovat esimerkiksi poistetut luomet, imusolmukkeet sekä pienet koepalat eli biopsiat. Esimerkiksi viime vuonna patologian laboratoriossa annettiin lausuntoa. Jokainen näyte päätyy mikroskoopin alle tutkittavaksi, ja jokaisesta näytteestä patologi antaa lausunnon. Ennen kuin lääkäri pääsee mikroskoopilla näytettä katsomaan, pitää näyte kuitenkin käsitellä ja saada lasilevylle (objektilasille), ja mitenkäs se sitten tapahtuu? Potilaalta X on poistettu epäilyttävä luomi, josta lääkäri haluaa histologisen diagnoosin. Laboratoriossa tehtävien useiden prosessien jälkeen näyte on valmis patologin analysoitavaksi. Patologi tutkii näytteen ja sanelee lausunnon, jonka osastonsihteeri kirjoittaa tietojärjestelmään. Vuodesta 1969 Ylilääkäri Sinikka Hollmén tutkii kudosnäytteitä mikroskoopilla ja tekee patologis-anatomisen taudinmäärityksen. toimineella patologian osastolla näytteitä on kertynyt hurja määrä ja kaikki löytyy edelleen arkistoituina. Patologian osasto tarjoaa palveluitaan koko sairaanhoitopiirin alueelle. 14 Vinkkeli
15 Kudosnäytteet tuodaan patologialle 10 prosenttisessa formaliiniliuoksessa. Patologi ottaa suurista kudospaloista näytteet kasetteihin. Kuvassa: Patologi Carita Vasama- Patologien ja kliinikkolääkäreiden tapaami- Salmio ja Maija Tuomenlarva Nolvi, laboratoriohoitajat Tuula sia järjestetään useana päivänä viikossa. Tapaamisista on apua potilaan hoidon suunnittelussa. Patologialla työskentelee tällä hetkellä 4 patologia, 7 laboratoriohoitajaa, 1 laborantti, 3 osastonsihteeriä ja obduktioavustaja. Ylilääkärinä toimii Sinikka HolImén. Lisäksi osaston väkeen kuuluu huoltopalveluista kaksi laitoshuoltajaa. Työ on täsmällistä ja kullakin työntekijällä on oma tärkeä tehtävänsä. Opimme toinen toisiltamme ja työnilo syntyy kuin itsestään. Kaveria ei jätetä. Patologian osasto sijaitsee N-rakennuksessa ykköskerroksessa. Tilat ovat avarat, valoisat ja viihtyisät. Lisäksi laboratoriosta erillään oleva H-rakennus (obduktiotilat ja vainajan säilytys) kuuluu osaston tiloihin. Lähes koko henkilökunta paikalla tonttuilemassa. Patologialla vallitsee hyvä yhteishenki ja ilmapiiri on lämmin. Toivotamme Hyvää Joulua koko sairaanhoitopiirin väelle. Patologi Carita Vasama- Nolvi ja obduktioavustaja Erkki Laine ovat aloittamassa ruumiinavausta. Vinkkeli 15
16 Eeva-Maria Silvan ja Maija Nyström vastaavat asiakkaiden muuttuviin päivätoiminnan haasteisiin yksilöllisillä ratkaisuilla. teksti EIJA HAMMARBERG kuvat EIJA HAMMARBERG ja TARU TOLPPO Vuonna 1956 Ulvilaan perustettu Antinkartanon toimintakeskus on viime vuosina ollut monien muutospaineiden alla. Alun perin Porin Hoivakodin nimellä aloittanut laitos tarjosi hoitopaikan 80 lapselle. Tänä päivänä monien vaiheiden ja muutosten kautta toimintakeskus on osa Satakunnan sairaanhoitopiirin sosiaalipalveluiden toimialueen asumis- ja kuntoutuspalveluja. Viimeisimpänä on Antinkartanon toimintaan tuonut muutoksia valtioneuvoston päätös laitoshoidon hajauttamisesta ja työkeskusten siirtymisestä sairaanhoitopiiriltä kunnille. Ulvilan työvalmennuskeskus siirtyi Porin perusturvalle, jolloin tyvaan jäivät vain perusturvan asiakkaat. Tämä oli ensimmäinen ponnistus, sosiaalipalveluiden asiakkaille tuli löytyä päivätoiminnanpaikka. Tässä vaiheessa Antinkartanon toimintakeskus oli monille se uusi ja usein myös ainoa vaihtoehto, toimintakeskuksen johtaja Maija Nyström muistelee muutosprosessia. Kuitenkin nämä asiakkaat asuivat sosiaalipalvelujen asumisyksiköissä eli töitä tai koulupaikka täytyi löytyä. Avohoitopainotteisuus toi lisätarpeita ohjaukselle Yksilölliset ratkaisut voivat vaatia asiakkaan päivän pilkkomista ja kuvittamista, kuvassa esimerkki ohjaajan käyttämästä kuvanipusta, josta asiakkaalle näytetään toiminta siirtymätilanteen helpottamiseksi. Päivätoiminnalla uusia haasteita Tämän muutoksen lisäksi laitoksen hajauttaminen on asettanut toimintakeskuksen muutosten eteen. Palvelukodeista muuttaa asiakkaita avohuoltoon ja sen myötä päivätoiminnan asiakaskunta muuttuu, tarve yksilölliselle ohjaukselle on entistä suurempaa. Lisäksi palvelukodista avohuoltoon muuttavien kohdalla päivätoimintavalmiudet ovat usein vielä orastavat? Siinä kohden kun palvelukodista muutetaan avohuoltoon, ovat muutokset suuria. Asiakas on ennen saattanut työskennellä 45 minuuttia kerran viikossa toiminnoissamme ja seuraavaksi kunnat maksavatkin kahdesta kokonaisesta työpäivästä. Tämä vaatii meiltä jo melkoisia järjestelyjä ja yksilöllistämisprosesseja, sanoo vastaava ohjaaja Eeva-Maria Silván. Avustajat saavat isot kiitokset Toimintamuodot ovat näiden muutosten keskellä Antinkartanossa pysyneet kuitenkin samoina. Yhä edelleen toiminta on Työkartanon toimipisteessä työpainotteista sisältäen paljon muun muassa erilaisia kädentaitoryhmiä ja toimintatalo on painottanut toimintaansa virikkeellisyyteen ja vaativaan yksilöohjaukseen Toiminta on samaa, sen sijaan yksilöllistä räätälöintiä tehdään entistä enemmän. Toimintoja suunnitellessamme pohdimme, 16 Vinkkeli
17 mikä ryhmä on kullekin asiakkaalle sopiva ja millaisia muutoksia ryhmässä joudutaan mahdollisesti tekemään, että kyseinen asiakas voi siinä toimia. Kaikki nämä muutokset ovat vaatineet henkilökunnalta niin uusien toimintamuotojen omaksumista kuin kasvavan työyhteisöön sopeutumista: henkilökohtaisten avustajienmäärä on kasvanut merkittävästi muutamassa vuodessa. Meillä on entistä enemmän henkilökohtaista avustajaa vaativia asiakkaita. Henkilökohtainen avustaja on paikallaan vaikeasti vammaisen fyysisessä ohjauksessa kuin asiakkaalla, jolla on toiminnanohjauksen pulmia. Maija Nyström ja Eeva-Maria Silván kiittelevät molemmat Antinkartanossa toimivia henkilökohtaisia avustajia. He tekevät todella hyvää työtä. Oikeastaan emme enää edes voi puhua avustamisesta vaan henkilökohtaisesta ohjauksesta. Asiakastiimeistä työssäjaksamista Antinkartanossa henkilökunta on muutosten kanssa ajan hermolla. Koulutusta järjestetään asiakkaan ohjauksesta kuin esimerkiksi tukiviittomistakin. Asiakkaiden haasteellisuus ja haastava käyttäytyminen on aika lailla koetellut työyhteisöämme. Olemme kuitenkin aktiivisesti etsineet niitä keinoja, joilla sekä asiakkailla että henkilökunnalla olisi turvallista olla täällä töissä, Nyström sanoo. Asiakaskunnan muutoksen myötä ovat Antinkartanossa toimintansa aloittaneet myös ns. asiakastiimit, joissa kunkin asiakkaan ohjaavat ohjaajat yhdessä miettivät asiakkaan kohdalla toteutettavia yhteisiä toimintamalleja ja -linjoja. asiakkaille on tärkeää säännöllisyys ja yhdenmukaisuus niin toiminnoissa, säännöissä kuin vaatimustasossakin. Asiakastiimit ovat Nyströmin mukaan tuoneet henkilökunnalle lisää työssäjaksamista. On helpottavaa, kun vaikeitakin asioita voidaan miettiä yhdessä muiden kanssa. Samalla asiakastiimeissä pystytään jakamaan tietoa ja hyödyntämään monenlaista erityisosaamista kuten esimerkiksi erilaisia kommunikaatio- tai ohjausmenetelmiä tai miettiä asiakkaan tarvitsemia mahdollisia muutoksia. Asiakastiimeissä voivat ohjaajien lisäksi kokoontua myös vaikkapa muuttovalmentaja ja sosiaalityöntekijä. Esimerkiksi asiakkaalle, joka käy 5päivänä viikossa meillä töissä ja asuu tukiasumisessa, asiat tulevat keskusteluun meillä täällä töissä eivätkä mahdollisesti näy kotona tehtävillä tukikäynneillä. Tämän vuoksi on tärkeää saattaa asiat tiedoksi myös muille toimijoille, Maija Nyström kertoo. Osana sisäistä muutosta Antinkartanossa on lisäksi taannoinen koulutuskeskuksen ja toimintakeskuksen yhdistyminen. Yhdistyminen mahdollisti kattavamman erityisosaamisen, mikä puolestaan on näkynyt erityistä tukea vaatien asiakkaiden ohjauksen lisääntymisenä päivätoiminnan puolella. Nyt menossa on kolmas yhteinen vuosi ja toiminta on saatu jo ihan konkreettisestikin hyvin käyntiin. Uusia yhteistyökuvioita Ohjaus on Antinkartanossa yhä haasteellisempaa, ulkoapäin tulee paineita muutokselle koko ajan. Kuitenkin työ on edelleen hyvää ja laadukasta. Myyjäisiä järjestetään ja uusia yhteistyökuvioita on kehitteillä. Olemme iloisia SataDiagin kuvantamisen röntgenpussien taittelun alihankintatyöstä. Samoin meillä on yhteistyötä esimerkiksi päiväkotien kanssa, minne leikkaamme kuvioleikkureilla erilaisia kuvioita, jotka pakkaamme heille askartelua varten pieniin pusseihin. Tunnusteluja uusista yhteistyökuvioista sairaanhoitopiirin sisällä tehdään Nyströmin mukaan parhaillaan. Tarvitsemme hyvätasoisille asiakkaillemme työsijoituspaikkoja. He voisivat toimia esimerkiksi kahvio- tai keittiöapulaisina tai laitoshuoltajan tehtävissä. Pitää muistaa, että tänä päivänä kehitysvammaisetkin käyvät koulua ja valmistuvat ammatteihin ja olisi tärkeää, että heille myös löytyisi koulutusta vastaavaa työtä, Nyström huomauttaa. Jannen tarina Ala-asteella olin yhden vuoden, jonka jälkeen menin Ala-Haapion erityiskouluun. Siellä kävin toisesta luokasta yhdeksänteen luokkaan asti. Koulussa olin villi. Hain kokkipuolelle Kokemäen jokilaakson ammattioppilaitokseen erityispuolelle ja pääsin sinne. Se kesti kolme vuotta. Pinnasin ja huitelin missä vaan. Asuin vielä kotona äidin ja isän kanssa, kun tuli virkavallan kanssa vähän ongelmia. Yhdyskuntapalvelun suoritin vuonna 1996 sekä 1998 Antinkartanossa. Ajoin nurmikoita ja tein puutarhatöitä. Kotona asuin äidin ja isän kanssa 28-vuotiaaksi. Kotoa muutin Ravaninkotoon. Siellä en asunut kauan, ehkä kaksi vuotta. Siellä oli levotonta ja tuli juotua kaljaa. Sitten jouduin Harjavallan sairaalaan, jossa olin noin kaksi kuukautta. Siellä tarkistettiin lääkitys. Sairaalasta menin Antinkartanoon palvelukoti Veikkolaan ja sieltä ohjattuun asumiseen Hakuninkotoon Harjavaltaan. Autettuun asumisyksikköön Liinahakaan Poriin muutin vappuna Siellä aloitettiin muuttovalmennus ja omaan tuettuun asuntoon muutin Käyn joka päivä Liinahaassa, että tietävät missä olen. Liinahaasta käydään kaksi kertaa viikossa luonani. Silloin jutellaan ja tehdään kotiaskareita yhdessä. Olen tehnyt sopimuksia paperille, minkä olen allekirjoittanut ja joita pyrin noudattamaan. Kerran on tullut pieni notkahdus kaljan suhteen, mutta selvisin siitä. Käyn joka arkipäivä töissä Antinkartanon toimintakeskuksessa. Vinkkeli 17
18 Team Kentsu & Maukka liikkeellä hommat hoituvat iloisella otteella. teksti MAIJA NUMMELIN kuvat TARU TOLPPO Ain laulain työtäs tee Hyvä tuuli on tarttuvaista, ainakin kun seuraa puuverstaan parivaljakkoa Maukkaa (Mauri Rintamaa) ja Kentsua (Kennet Lehto) heidän työssään. Laulu ja vihellys kuuluvat jo kaukaa, kun herrat ovat saapumassa kulloiseenkin työkohteeseensa. Tämän työparin toiminta on saumatonta yhteistyötä ja sanailu uskomatonta toinen jatkaa suvereenisti siitä, mihin toinen on lopettanut. Ja kuulijoilla on hauskaa! Toimiva työyhteisö Huumori kukkii muutenkin kiinteistöhuollossa, vaikka ihan kaikki työntekijät siellä eivät julkisesti lauleskele. Kiinteistöhuollon porukka kehuu kilvan toisiaan ja esimiestään, Jouko Ahosmäkeä, kun heiltä kysyy, mikä on tuon näkyvän työn ilon salaisuus. Asiat puhutaan halki, eikä turhista nipoteta. Työntekijöiden omaa näkemystä arvostetaan ja heihin luotetaan. Kiinteistöpalvelujen ammattilaiset ovat moniosaajia, mutta kuitenkin jokaisella on oma vastuualueensa. Huulen heitto kuuluu työkulttuuriin ja keventää mukavasti työpäivää. Palvelu pelaa Sairaalan kiireinen tahti tuntuu myös kiinteistöpalveluissa, mutta siitä huolimatta palvelu pelaa ja aikataulut pitää. Kiinteistöpalvelujen tehtäviin kuuluu monenlainen rakennusalan kunnossapito, huolto ja ylläpito. Isossa kiinteistömassassa remontoitavaa riittää jatkuvasti ja yksiköiden alati muuttuva toiminta vaatii muutoksia myös tiloissa. Lukot vaativat huoltoa, opasteiden on oltava kunnossa ja maalisutiakin on usein käytettävä. Jari Menonen ja Ari Kainulainen taitavat lattiatyöt ja laatoitukset, Jari hoitaa myös maalaustyöt. Rakennusalan korjaustyöt, puusepän työt, lukot ja opasteet ovat Mauri Rintamaan, Kennet Lehdon ja Jukka Salon erikoisalaa. Puuverstaalla syntyy monenlaista tarvekalua omana työnä, mm. apuvälineitä ja erikoiskalusteita. Tilat sijaitsevat teknisen keskuksen alakerrassa ja puuverstaalla ja maalamossa tilaa on yhteensä n. 260 neliötä. Lisäksi varastotilaa on n. 120 neliötä. Kiinteistöpalveluja työllistävät runsaasti muutot tiloista toisiin. Keskussairaalassa tuntuu olevan jatkuva kansainvaellus pai- 18 Vinkkeli
19 kasta toiseen, kun yksiköiden toiminta vaatii uusia tiloja, eri syistä tarvitaan väistötiloja, projektitehtävissä olevat tarvitsevat toimistotiloja tai tilat vaativat remontointia. Raskaiden huonekalujen ja muuttolaatikoiden kantaminen käy työstä, eikä työpäivän jälkeen varmasti tule ensimmäisenä mieleen lähteä lenkille. Vaikka työ on fyysisesti raskasta, jaksavat kaverit hauskuuttaa muita. Työpöytien asennukset ja hyllyjen kiinnitykset sujuvat muuttojen yhteydessä sukkelasti. Kärsivällisyyttä ja huumoria riittää, vaikka juuri asennettu työpöytä pitäisikin seuraavana päivänä kääntää toisinpäin, kuten tämän kirjoittajalle kävi. Pienimuotoinen Maukka ja Kentsu show ja hyvä mieli tuli kaupan päälle. Ammattimiehet ovat erään- laisia yleismiehiä, joilta kyllä hommat sujuu. Heitä voidaan käyttää asiantuntemuksensa vuoksi myös investointikohteissa. Kaunis ympäristö ilahduttaa Keskussairaalan piha-alue on saanut vuosien varrella paljon kiitosta hyvin hoidetuista istutuksista, kauniista kukista ja siisteydestä. Sisätilojen ja erityisesti talvipuutarhan kukat ilahduttavat sekä henkilökuntaa että potilaita. Kiinteistöhuoltopäällikkö Jouko Ahosmäen komennossa meitä palvelee ammattimiesten lisäksi myös kaksi ammattinaista, Merja Rusola ja Seija Helenius, joita saamme pitkälti kiittää näistä silmän iloista. Keväästä syksyyn heidän apunaan on koululaisia ja opiskelijoita, monet heistä ovat henkilökunnan lapsia. Viime kesän aikana työllistettiin yhteensä 15 nuorta. Monelle keskussairaala on ensimmäinen työpaikka ja siksi tärkeä kokemus. Mielenkiintoista on se, miten työt jakautuvat; tytöt nimittäin kitkevät ja pojat ajavat ruohonleikkuria. Tytöt kyllä haluaisivat myös ajaa ruohonleikkuria, mutta pojat eivät jostain syystä kitke Kiinteistöpalvelujen ammattilaiset hoitavat ympäristöämme sisällä ja ulkona. Olemme tottuneet siihen, että talvella on lumet aurattu ja kulkureitit hiekoitettu. Näistä toimista vastaa ammattimies Vesa Ukkonen. Kiinteistöpalvelut ansaitsevat kiitoksen hyvästä ja ripeästä palvelusta. Toiminnasta näkee, että yksikössä on hyvä työn teon meininki. Yksikön väki kokoontui kiinteistöpalvelun sirkkelihuoneeseen (SATKS) kuvausta varten. Vasemmalta oikealle kiinteistöhuoltopäällikkö Jouko Ahosmäki ja ammattimiehet Jari Menonen, Mauri Rintamaa, Jukka Salo, Merja Rusola, Seija Helenius, Ari Kainulainen, Rauno Itänen, Vesa Ukkonen ja Kennet Lehto. Vinkkeli 19
20 teksti KIMMO NYGREN Näyttöpäätteen ääressä pähkäilyä näyttöpäätetyö ja ergonomia Näyttöpäätetyön yleistymisen myötä huomattiin, että mainion apuvälineen käyttö aiheutti työntekijöille erilaisia ongelmia ja tarvittiin säädöksiä ohjaamaan kuinka työtä päätteen ääressä tulisi tehdä, jotta ongelmat olisivat mahdollisimman vähäisiä. Vuonna 1993 säädettiin ohjeistus, jonka pääperiaatteet ovat voimassa vielä tänäkin päivänä. Ergonomia näyttää nykyisin liittyvän terminä vähän kaikkeen. On uniergonomiaa ja työvuoroergonomiaa, termeinä ergonomiaa rinnastetaan käytettävyyteen, toimivuuteen ja esteettömyyteenkin. Ergonomia ei siis ole pelkästään fyysisten toimintojen tarkasteluun tarkoitettu, vaan sitä voidaan soveltaa myös organisaation toimintaan ja käytäntöihin. Käytetäänpä mitä termiä tahansa, kaikki ilmentämään sitä, että työ sujuisi kevyesti ja kitkatta. Päätetyöskentelyn säädöksissä annettu ohjeistus on kuvaus hyvin staattisesta paikallaan olevasta työnteosta. Istutaan selkä ja kädet hyvin tuettuna, hartiat alhaalla, melkeinpä hengittämättä, lisää takanojaa ja luomikin alkaa jo mukavasti painaa ja hyvä tulee ainakin lyhyellä aikavälillä. Mutta työ muuttuu ja niin muuttuu ergonomiakin? Liikkumattomuus on vaarallista. Liikuttamalla ihmisiä hoitotulokset ovat parempia, viimeistään operaatiota seuranneena päivänä kaikki pyritään saamaan liikkeelle, jotta komplikaatiot vähenevät. Lasten ruutuajan kasvaminen on huolestuttavaa lisääntyvien terveysongelmien takia. On esitetty myös, että kovakaan liikunta ei korvaa menetettyjä terveyshyötyjä, jos elämäntapa ja työ ei muuten ole aktiivista. Nyt viimeinen työterveyslaitoksen julkaisu otsikoi: Liikuskele töissä, vältät istumiskuoleman. Ohjeiksi tarjotaan helppoja ratkaisuja. Tuolista kannatta nousta ylös säännöllisesti, tunninkin istuminen paikallaan alkaa olla pitkä aika. Puhelimeen voi puhua seistenkin, täytyykö printterin olla omalla työpöydällä? Ei ole kiellettyä istua tuolin etureunalla, päinvastoin, nykytiedon valossa jopa suositeltavaa. Satulatuolia ja kaikennäköisiä keikkuvia aktiivisia tuoleja voi kokeilla osan päivästä, jos istumista on paljon, jumppapallokin pyllyn alla pitää aktiivisena. Sähköisesti säädettävä työpöytä sallii työskentelyn välillä seisten. Mobiilit työpisteet kierroilla vähentävät istumiseen käytettävää aikaa. Hidaskin kävely, vaikka vain muutaman minuutin jaloittelu pitää kropan aineenvaihduntaa aktiivisena. Portaita kannattaa käyttää, myös ruokailun jälkeen! Neuvottelut seisten seisomapisteessä ja palaverit seisten ovat tehokkaampia kuin istuen toteutetut tai ainakin nopeammin ohi? Jotenkin työpisteet täytyy kuitenkin säätää. Meitä on pidempiä ja vähemmän pitkiä, vahvarakenteisia ja hintelämpiä. Vuoroja tehdään ja samoissa pisteissä toimitaan. Säädettävyyttä pitää olla, näytöissä, tuoleissa ja pöydissä. Muutoksia ei tehdä pelkästään vanhoihin kalusteisiin, vaan niitä joudutaan tekemään myös usein uusiin, vastahankittuihin kalusteisiin. Työpisteiden saattaminen työkuntoon vaatii joskus monenlaista soveltamista ja kekseliäisyyttä jota löytyy tekniikasta. Muutostöissä avainasemassa ovat kiinteistöpalveluiden osaavat ammattimiehet. Heidän kanssaan on ilo työskennellä. Ilman tekniikan työpanosta ja kekseliäisyyttään emme työskentelisi näinkään hyvissä ja ergonomisissa olosuhteissa. Satakunnan keskussairaalan psykososiaalisen tuen ryhmä (HEA) antaa sokkivaihteen tukea akuutissa traumaattisessa kriisissä. Ryhmä toimii ensihoidon ja päivystyksen toimialueen alaisuudessa. Hälytys HEA-ryhmän päivystäjälle tulee joko yhteispäivystyksestä, ensihoidosta, sosiaalipäivystykseltä, poliisilta tai pelastusyksiköltä. Lähtökohtaisesti tukea tarjotaan kaikille onnettomuudessa osallisina olleille uhreille ja heidän omaisilleen riippumatta heidän kotikunnastaan, kun he joutuvat äkilliseen onnettomuuteen Satakunnan alueella. Tällaisia tilanteita ovat mm. liikenneonnettomuus, itsemurha, tapaturmainen kuolema tai raiskaus. Tapauksesta riippuen asiayhteydessä tavataan uhreja, omaisia, ystäviä, silminnäkijöitä tai kokonaisia yhteisöjä. Kriisi-interventiot, joita varhaisessa vaiheessa korostetaan pohjautuvat kansainvälisen asiantuntijapaneelin suosituksiin (Hobfall et al ja TENS intervention guidelines). Päivystys HEA-ryhmässä päivystää oman työnsä ohella tällä hetkellä 15 henkilöä, joilla on terveydenhuollon pohjakoulutus sekä jatkokoulutusta kriisityön alueelta. Ryhmä tukee uhreja hoitavien yksiköiden ja työntekijöiden toimintaa kohtaamalla uhreja, omaisia, ystäviä ja perheenjäseniä ja vapauttaa samalla ammattihenkilöstöä suorittamaan perustehtäväänsä. Ryhmän päivystäjät ovat vuorollaan varallaolossa ja valmiina lähtemään omaisten tai uhrien tueksi kellon ympäri viikonpäivästä riippumatta. Asiakkaita ohjataan tapaamisten perusteella tarvittaessa jatkokontakteihin, mutta tärkeää on asiakkaan oman selviytymisen tukeminen. HEA-tapauksia on vuosittain noin 100 ja ne sisältävät keskimäärin 1000 kontaktoitua henkilöä. HEA-ryhmä henkilökunnan tukena Ryhmä hoitaa sovitusti tarvittaessa myös henkilökunnan traumaattisten tilanteiden purut eli defusingit. Jatkuva kärsimysten kohtaaminen on raskasta, ja auttajan mielessä käy joskus ajatus; tämä olisi voinut tapahtua minulle tai perheelleni. Suurin osa ihmisistä ei käsittele elämän raakuutta päivittäin, mutta ammattiauttaja toimii tällaisessa todellisuudessa. Raskaiden tilanteiden jälkeen on tärkeää tukea jaksamista järjestämällä työvuo- 20 Vinkkeli