Huumekeskustelu käy kiivaana: Meksikon entinen presidentti haluaa kasvattaa marihuanaa | Yle Uutiset | yle.fi
Kolme entistä Meksikon presidenttiä kirjoitti julkisuuteen kantansa viime vuoden maaliskuussa. He sanoivat, että neljänkymmenen vuoden taistelu huumeita vastaan ei ole tuottanut tulosta sen paremmin huumeiden kasvatuksessa kuin kulutuksessakaan.
18.9.2013 klo 10.28päivitetty 18.9.2013 klo 13.32
Yhä useampi meksikolainen kysyy, mitä järkeä on siinä, että Meksiko tuhlaa voimavaroja marihuanan salakuljetuksen estämiseen Yhdysvaltoihin. Samaan aikaan Yhdysvalloissa on osavaltioita, jotka ovat laillistaneet marihuanan henkilökohtaisen käytön. Niitä ovat Colorado ja Washington.
Ristiriitaista on se, että amerikkalaiset vastustavat marihuanan laillistamista presidentti Obamaa myöten. Obama on sanonut useaan otteeseen, että marihuanan vapauttaminen ei ole ratkaisu huumeongelmaan.
Meksikon ja Latinalaisen Amerikan marihuanan vapauttamista koskevalle keskustelulle antoi uutta vauhtia se, että Meksikon entinen presidentti Vicente Fox ilmoitti jonkin aika sitten, että hän panee laajat maansa heti marihuanan viljelykselle, jos aine laillistetaan.
Meksikolaisen keskustelun taustalla on se ristiriitainen tilanne, että Meksikossa menetetään joka vuosi tuhansittain ihmishenkiä, kun Meksikon poliisi ja armeija yrittävät estää marihuanan salakuljetuksen Yhdysvaltoihin, mutta USA:ssa joissakin osavaltioissa marihuana on laillista.
Kolme entistä Meksikon presidenttiä kirjoitti julkisuuteen kantansa viime vuoden maaliskuussa. He sanoivat, että neljänkymmenen vuoden taistelu huumeita vastaan ei ole tuottanut tulosta sen paremmin huumeiden kasvatuksessa kuin kulutuksessakaan. He kuvailivat taistelua huumeita vastaan tuhoisaksi ja menetetyksi. Presidentit vaativat, että aloitettaisiin keskustelu vaihtoehtoisista toimista.
Pieni Uruguay on ensimmäinen
Virallisesti asiassa ei ole tapahtunut mitään Uruguayta lukuun ottamatta, josta tulee vuoden loppuun mennessä ensimmäinen maa Latinalaisessa Amerikassa, joka laillistaa marihuanan kasvatuksen, myynnin ja käytön.
Kummallista on, että juuri Uruguay on ensimmäinen maa, jossa marihuanasta tulee laillista. Uruguayssa marihuanan käyttö on vähäistä ja rikollisuus muutenkin pientä. Presidentti José Mujica, joka ei ole omien sanojensa mukaan koskaan kokeillut marihuanaa, ajaa kuitenkin marihuanan laillistamista. Hän kulkee valtavirtaa vastaan, sillä kaksi kolmesta uruguaylaista vastustaa laillistamista pelätessään, että marihuanan salliminen lisää vahvojen huumeiden käyttöä.
Uruguay aikoo vahtia kannabiksen kasvattamista niin, että aluksi on tarkoitus antaa 20-40 tilalle kasvatusoikeus, jotta maan oma vähäinen tarve tyydyttyisi. Vientiin sitä ei ole tarkoitus kasvattaa.
Uruguayn on tarkoitus perustaa laboratorioita, jotka valvovat tuotantoa. Marihuanasätkän hinta asettuisi 2,50 dollarin paikkeille. Sen kanssa laittoman tuotannon olisi mahdoton kilpailla.
Valtio ei suoraan olisi aineen myyjä, vaan siitä huolehtisivat yksityiset yritykset.
Myös Guatemalan presidentti Otto Perez ajaa marihuanan laillistamista ja on pannut asian vireille. Perezin motivaatio on sama kuin Meksikon. Rahat eivät riitä huumesotaan.
Kansa ensin, sitten huumerikolliset
Meksikolaisen älymystön edustaja Jorge Castaneda sanoo, että ihanteellisessa yhteiskunnassa taistelu huumeita ja rikollisuutta vastaan tarkoittaa usein taistelua samoja henkilöitä vastaan, mutta Meksikossa ei ole varoja käydä koko rikollisuuden kimppuun.
Sen tähden Castanedan mukaan olisi kohdennettava varat kaappauksia, kiristystä ja väkivaltaa vastaan, jotka koskevat tavallisia ihmisiä, ja antaa huumeiden virrata Yhdysvaltoihin. Hoitakoot he siellä asiansa.
Castaneda sanoo, että vaikka kukaan ei halua, on parempi seurata entisten presidenttien kehotusta tunnustaa tosiasiat ja muuttaa lakia.
Castaneda viittaa myös presidentti Enrique Pena Nietoon, joka on viimeaikaisissa haastatellissaan sanonut, että voimavarat täytyy antaa taistelulle tavallisia ihmisiä koskevaa rikollisuutta vastaan, kuten ihmiskaappauksille, murhatöille ja kiristykselle.
Presidentti ei ottanut suoraan kantaa, pitääkö marihuana laillistaa. Valtion politiikassa se on vielä tabu. Meksikolainen tavallinen lääkäri Paul Clever sanoo, että hän ei osaa arvioida mihin Meksikon marihuanan laillistaminen johtaisi vai johtaisiko mihinkään.
Meksikolaiset käyttävät itse vain murto-osan huumeista, joita salakuljetetaan Yhdysvaltoihin Meksikon kautta. Suurin osa kokaiinista tulee Kolumbiasta, Perusta ja Boliviasta. Marihuanan kasvattajina meksikolaiset ovat merkittäviä.
Kirjoittaja on Meksikossa asuva toimittaja
UlkomaatkannabishuumeetKannabiksen laillistaminenUruguaypresidentitHuumeiden vastaisuuspäihteetdekriminalisointirikokset