Kieltenopen kotiblogi: PUHU HOONO SOOMI
PUHU HOONO SOOMI
Jaak taalar tvoo prook, vinska ok venska. Hah hah. Ai kun minulla on hauskaa täällä yksikseni aamuhämärissä. Tein selityksiä tällä viikolla aloittamaani nettikurssin tokaan tehtävään ja pistin menemään osallistujille. Sen jälkeen join kahvia ja luin eilen tullutta kieltenopettajien liiton SUKOLin, julkaisemaa TEMPUS-lehteä.
Sain lisäaineistoa vanhaan tuttuun "Minä puhu hoono soomi" -ilmiöön. Jotkut sitä paheksuvat, joidenkin mielestä se on sympaattista. Yksinkertaistettuna voidaan sanoa että ihmisen oma äidinkieli vaikuttaa todennäköisesti toiseen kieleen jota hän puhuu. On luonnollista siirtää oman kielen piirteitä vieraaseen kieleen. Sanoja, rakenteita, ääntämistä.
Göteborgissa (englanniksi muuten Gothenburg) asuva Kaarlo Voionmaa antaa artikkelissaan "Kielen merkitysoppi" esimerkkejä ruotsinsuomalaisten nuorten suomesta.
Täältä pesee eli suomenruotsiksi härifrån tvättas:
Ruotsinsuomalainen nuori sanoo: "Luistelija putosi kun se luisteli jäällä." (Hän tarkoittaa kaatui.)
Tässä esimerkki joka on vaikeampi käsittää ellei osaa hyvin ruotsia: "Mä lupaan että sä olet väärässä."
"Jag lovar", samoin kuin englannin "I promise", voi toimia eräänlaisessa vahvistavassa roolissa, kuten Tampereen puheenparren "kylä varmana niin". "Olen varma, vakuutan..."
Tunnen nuo jutut omissa nahoissani, mutta ehkä enemmänkin ääntämisen kautta. Kun olen opettanut ja puhunut ranskaa, ja heti sen jälkeen puhun suomea, en tahdo millään päästä eroon ranskan r-äänteestä. Espanjaa puhuttuani siirrän pienen aikaa suomeeni v:n ääntämistä b:nä. Söin badelmia. TV:tä tulee Birhinialainen. (Virginialainen) Ruotsia puhuttuani muuntelen suomen u-äännettä y:n suuntaan. "Hullu juttu" ei ole ihan "hylly jytty" mytta ei paljon pyytykään.
Ja nyt toinen kappi kofia. Ehdin vielä lukea Tempusta ennen kuin työpäivä alkaa. Tai jatkuu. Olenhan jo hoitanut nettikurssitusta. Opetuspäivä jatkuu klo 7.45 puhelinenglannilla.
sivuaskel 6:28 am
Iloiseksi teet aamuhetket! Yksin naureskelu varhaisissa aamuissa on tarttuvaa:)
Kale 8:02 am
Samaa mieltä, sivuaskel. Tosi kiva lueskella näitä. Omat enklanniksi väännökset kuvieni alla huvittaa joskus itseänikin kun en ole ollenkaan varma mitä tuli kirjotetuksi/käännetyksi. Kerran jostain ameriikasta tuli kommentti: hauskaa tämä sinun englantisi. Niin varmaan. Kiitos Rita näistä!
Sivuaskel, ihanaa kun taas tulit kannustamaan. En ole ehtinyt sinun blogissasi vierailla paljon tällä viikolla; too busy, mutta kyllä se siitä taas kunhan kurssit on saatu alkuun.
Where have you been all my life? Sinullahan on hauska blogi. Kalen kolinat - kun näin nimen, ja ne lorinat, arvelin että sukulaisia ollaan sanaleikkien suhteen takuulla :D
Nyt olen kyllä niin kuitti eli englanniksi receipt aamun puhelinopetuksen jälkeen että lähden haukkaamaan oxygeniä. Onneksi tämän päivän molemmat yksityisoppilaat ovat matkoilla.
kerkkis 11:16 am
Jag tror att du är rätt.
- Mihin ruotsalainen sanoisi:
Det är inte tror - det är TYCKER!
Tämä silleen suomalaisittain murrettuna.
Sattui omallekin kohdalle kerran tai pari. Niin että kyllä se lähdekieli vaikuttaa enemmän kuin huomaisikaan.
Haydee 11:55 am
Oi, minulla olisi niiiin monta esimerkkiä tuosta iki-ihanasta ruotsinsuomesta. Mutta se ottaisi paljon aikaa, eikä se oikein pelaa mitään roolia. Joten paskon siihen. :)
Piilomajan emäntä 12:25 pm
Niin ja Kerkkis, ruotsalainen korjais varmaan tuon "är rätt" kanssa. Niillä kun "har rätt".
Mutta Ritalle piti sanoa että mun kaksikieliset poikani (suomi, ranska) aina kanssa putoaa pyörällä. Ja menee vessoihin....monikossa...
Mainio havaintoesimerkki, vaikka otankin nyt irti sen mitä et tarkoittanut, eli att ha rätt.
Att ha och att vara,
Vetäistäänpä "Olet oikeassa" -ilmaus eri kielistä pikahaulla päästäni: You are right, tienes razón, hai ragione, du har rätt, du hast recht, tu as raison... suomi ja englanti, to be, muut kielet have-verbiä vastaava verbi. Minulla on nälkä = jag är hungrig, I'm hungry, ich bin hungrig, j'ai faim, ho fame...
Omistan nälän. Olen nälkäinen.
Niin, Kerkkis, tuosta tycker ja tror -tapauksesta muistan erään ruotsinkielisen ystäväni joka sanoi suomeksi "uskon että olet oikeassa" kun hänen olisi pitänyt sanoa "luulen että olet oikeassa" eli vielä sujuvammin "taidat olla oikeassa". Täytyy kyllä todeta että osa hänen viehätystään oli hassu soomi.
Haydee, våi kunpa innostuisit kirjaamaan esimerkkejä!
Oi, Piilomajan emäntä, minäkin menin eilen "vessoihin", los servicios, kun mieheni tuli illalla kotiin ja olin Espanjakanavaa katsellut ja kuunnellut TV:stä! Sitä paitsi kysyin hänetlä espanjaksi jotain ystävästämme Jimistä, ääntäen HHim.. hehe... hän ymmärsi mikä oli tosi hauskaa.
Sanovatko kaksikieliset poikasi pyjamaa "pisamaksi"? Yhden tuttavani lapset sanoivat "Äiti mä pistin jo pisaman päälle". Heidän isänsä puhuu ranskaa :D
Ja kaikki suomen ja ruotsinkieliset ymmärsivät mistä on kyse kun..
Jos sine veelä yksi toista kerta tule teme paikka peelle, mine otta niska p... kiinni ja heitte ovi ulos.
Piilomajan emäntä 5:23 pm
Joo, kyllä pannaan pisama päälle.
Eikä miellä sitten sanota että
tuli "pipi" jos sattuu...("pipi"= pissa)
SIKURI 5:54 pm
Hauskaa, hauskaa on kieli, tongue. Sinä sen kanssa osaat iloitella. Olen aamukahvilla mukanasi.
Tulipa iso tukku riemukkaita kommentteja tänään - ja Sikurikin ameriikoissa liittyi meihin. Tongue, tosiaan, pitäisiköhän vielä veistellä lastu vai joko sylkisi minä kone... oho, keeli myyttyy kun mine katso tuo anonyymi kommentti... Luin sen ääneen jotta sain irti koko effektin :D Suosittelen samaa muille.
Sitä paitsi repesin uudelleen kun vasta nyt tajusin mitä tuo Haydee kirjoitti kommenttinsa loppuun! Sehän on vanha kunnon "jag struntar i det", paitsi hiukan karkeampana värsiona. Jag blir galen! Hahahaa.
Pitää kertoa vielä yksi juttu. Tavattiin Lontoossa perikymppisinä diskossa pari ruotsalaista, suomalainen ystävättäreni ja minä, Valtavalla itsevarmuudella hän sanoi "ei ongelmaa, ruotsi hoituu kyllä". Lause jolla hän avasi keskustelun syöpyi aivoihini: "Har ni blivit här långt?" Epäilemättä hän käänsi suoraan englannin "Have you been here long?" Vielä vuosien jälkeen ihailen sitä hänen positiivisuuttaan ja uskoa että hänen ruotsinsa oli täysin oikeellista. Samaa mieltä hän oli ja on edelleen englannistaan. Ei tulisi mieleenikään mennä huomauttamaan että kielioppi, ääntäminen ja sanavalinnat jättävät toivomisen varaa. Hänen valoisuutensa ja puhehalukkuutensa korvaavat kaiken.
Haydee 6:57 pm
Joo todellakin 'jag skiter i det' on hyvin yleinen tapa olla vähän välittämättä. Karkeus sanasta 'skit' on ilmeisesti hävinnyt muutenkin melkein täysin kun ruokakin kerta voi olla skitgott, mikä vähän vähemmälläkin ajatustyöllä on hyvin epälooginen tapa kehua toisen ruuanlaittotaitoja. :)
Mutta asiaa mietittyäni tulin siihen johtopäätökseen, eli vedin johtopäätöksen, että pitäähän tuollainen svetismilista jossakin vaiheessa kirjoittaa. Täytyy kääntää korvat kuunteluasentoon, ottaa kynä käteen ja kirjoittaa alas mitä ystäväni puhelevat. Palaan asiaan kun materiaalia on kertynyt tarpeeksi. Omaa se niin hyvin niin kauan!
Haa, Haydee, skitbra.
En muuten VOI mitään sille että minulle sana "bra" on ennen kaikkea englantia (en BH). Svinbra. Omaa se niin hyvin niin kauan... hoh hoh! Hei niin kauan.
Olen kotikielessä jo kauan "kirjoittanut alas", write it down, mutta eikös ruotsiksi voi sanoa myös skriva upp? Ihmisten ilmoilla sanon varmuuden vuoksi "kirjoittakaa tämä muistiin", ellei ole niin tutut oppilaat että voin relaksoitua.
lha64 1:49 pm
Tuleepa mieleen ystäväni kokemus Espanjasta. Myös oikein sanotulla esittelyllä voi saada aikaiseksi hilpeyttä kuulijoissa. Ystäväni esitteli itsensä seuraavasti: "Hola, soy Tuija."
Se siitä, tack.