November 26, 2006 – Digitalisierung Produktivität Industrie 4.0
Videokuvan muokkausta Prahassa
Veröffentlicht am November 26, 2006 von helgekeitel
Löysin tällaisen artikkelin vuodelta 2002: „Maanantai 9. joulukuuta 2002 klo 10:54 Streaming-tekniikkaa Prahaan Oplayo mobilisoi Tsekin markkinat Mobiililaitteissa toimivaa videoteknologiaa kehittävä Oplayo toimittaa ohjelmistoja Tsekin markkinoille, matkapuhelinoperaattori Eurotel Prahalle. Teknologian avulla voi välittää streaming-videokuvaa kännykkään pakettikytkentäisellä GPRS-datayhteydellä. Ratkaisu toimii myös tulevissa kolmannen sukupolven verkoissa. Eurotel tilaa ohjelmistot videokuvan muokkaukseen ja videon automaattiseen näyttämiseen päätelaitteissa. Eurotel Praha on Tsekin suurin langattoman äänen ja datan toimittaja. Sillä on yli 3,7 miljoonaa asiakasta.“
Okay! Tämä saa minut mietteliääksi. Videokuvan automaattinen näyttäminen on kiinnostava ominaisuus. Siirtyykö YouTube video tällä keinolla myös älypuhelimeen? Palaan tähän sopivassa vaiheessa. Tuo uutinen oli vuodelta 2002!
Toinen Praha uutinen: „Microsoft valitsi Prahan ensimmäiseksi mobiiliteknologian tukikeskuksen paikaksi Tsekin it-markkinoiden avoimuuden ja asiantuntijoiden korkean laadun takia. Konserning Euroopan, Keski-Idän ja Afrikan strategiajohtaja Jan Mühlfeit on itse kotoisin Tsekistä. Tsekeissä on tilastojen mukaan 115 aktiivista matkapuhelinta 100 asukasta kohti“, kirjoittaa Kari Jyrkinen Prahasta (jsj.praha at Telecom.cz).
Olen tänään tutustunut Microsoftin Zune laitteeseen
Videota kaikille kännyköiden kautta
Oplayo offers companies a turn-key solution to easily launch mass market mobile video service for consumers. Oplayo Managed Media ServicesTM makes it extremely easy for companies to enter the growing mobile video market.
Sep 19,2006: „Oplayo is now poised to take a larger share of the forecasted $162bn revenues from mobile content forecast to be the size of the market by 2010. Oplayo enables the delivery of streaming video and rich media content to mobile phones. Oplayo products are commercially deployed either directly or via partners in over 70 mobile operator networks in more than 25 countries worldwide. Oplayo has currently almost 4,000 commercial video clips in its library. Oplayo’s complete mobile media delivery platform is carrier independent providing a reach of over 1.2 billion handsets across the globe. Almost any one with a mobile phone, regardless of which carrier they use, can access the world of mobile video content using Oplayo technology.“
Yep, jep, no niin, aivan…
Eurooppaa yhdessä
IST 2006 Helsinki on päättynyt. Tietoyhteiskuntakehityksen suurtapahtuma toi Helsinkiin tutkijoita, liikemiehiä/-naisia ja uusien ratkaisujen kehittäjiä eri puolilta maailmaa. Osallistujia oli yli 4 000.
IST 2006 esitteli EU:n uutta tutkimuksen puiteohjelmaa. Seitsenvuotisessa ohjelmassa EU jakaa yli 50 miljoonaa Euroa. EU ohjaa tutkimusrahoja aiempaa enemmän aloille, joita eurooppalaiset yritykset pitävät tärkeinä. Teknologiayhteisöjen pitäisi huolehtia siitä, ettei tutkimus ja kehitystoiminta pirstaloidu liikaa. On tärkeää fokusoida tutkimus aloilla, joissa Eurooppa haluaa pysyä kärjessä.
Kiinasta on kehittynyt maailmanluokan tehdas, jossa tuotetaan kännykät, autot, moottoripyörät, iPodit ja tietokoneet. Intia nousee off-shore palvelutuotannon ja ohjelmistotuotannon supervallaksi. Mikä on Euroopan rooli? Tuleeko tästä suuren luokan keksintöjen keidas ja nollasarjatuotannon protopaja?
Suomi Paalupaikalla
Näin se menee. Olemme Euroopan kilipailukykyisin maa. Koulutuksen tasoa ja laajuutta ihmetellään. Innovaatiokykymme herättää ulkomaalaisissa kiinnostusta. Miten ilmiö nimeltä Suomi on saanut alkunsa? 1800-luvulla Suomi kuului Euroopan köyhimpiin maihin. Meillä kuoltiin nälkään. Sosiaalihuollosta ei ollut tietoakaan. Itsenäistyminen ja sisällissota olivat osa proesessia. Kehitimme itsellemme kielen, omperäisen kulttuurin ja kirjallisuuden. Ryhdyimme rakentamaan Suomea. Toinen maailmansota, talvisota ja jatkosota veti jälleen hyvällä mallilla olleen kehityksen polvilleen. Jälleenrakentaminen, teollistuminen, sotavelkojen maksu sujui suunnitellusti. Rintamamiehet rakensivat Suomea. Kuuskytluvulla hahmottui hyvinvointivaltio. Seitsemänkymmentäluvulla näkyi varhaisia merkkerjä high-tech klusterin synnystä. Kahdeksankymmentäluvulla innostuimme rakentamaan kylpylöitä ja ostoskeskuksia velkarahalla, päädyimme kasinoon. Mullistukset Venäjällä johtivat tuottoisan ja työllistävän venäjänkaupan tyrehtymiseen. Venäjänkaupan hiipumisen syventämä lama, länsikaupan kilpailukyvyn puute ja EU-kelpoisuuden hankkiminen johti satojentuhansien työpaikkojen menetykseen. Elimme pitkään kuilun partaalla. Lukuisat yrittäjtä joutuivat velkavankeuteen ja syöksykierteeseen, jonka oikaiseminen on vienyt vuosia. Nokiakin oli tuolloin myynnissä, mutta ei kelvannut kenellekään. Noista päivistä alkaen maatamme on jälleen rakennettu kovalla työllä ja pienen pelon vallassa. Milloin tulee seuraava takaisku? Olemme pitkään vallaanneet menestyksen mittareissa paalupaikkoja. Miten pitkään tämä tulee jatkumaan? Schumi jätti kilparadat ja Kimi siirtyi F1:sten huipputalliin. Kimi tienaa keskiverto-omakotitalon ostamiseen tarvittavan rahasumman parissa tunnissa. Mutta paalupaikalle rynnistäneet suomalaiset ovat velkaantuneet. Oman talon ja perunamaan hankkiminen tapahtuu nyt velkarahalla, jota monet ovat situoutuneet maksamaan 30-50 vuotta. Kuulin espanjalaiselta yhteistyökumppaniltani, että siellä Pankit tarjoavat jo 75 vuoden pituisia lainoja. Maksusuunnitelman allekirjoitustilaisuuteen tuodaan tässä mallissa jopa syntymättömät lasten lapset.
Voittoisan formulatiimin rakentaminen on pitkäjänteistä puuhaa. Menestyäkseen kuljettajan on lähdettävä kisaan polvenkorkuisesta alkaen. Ajamisen taito tulee satojen kolarien ja ulosajojen kautta. Kumia palaa, renkaita kuluu, pakokaasu haisee ja mottorit paukkuvat. Kuskin työpaikka ei ole ergonomisesti erityisen viihtyisä. Liikkumatilaa ei ole nimeksikään ja aina on tuijotettava suoraan eteenpäin. Tylsää asfalttia riittää. Maisemia ei ehdi katsella. Paalupaikan saavuttaminen on tietenkin taitolaji, mutta vastustajatkaan eivät ole heikkoja. Voittojen kerääminen on vielä vaikeampaa. Osaamisen, hyvän tiimin ja taitavan kuljettajan lisäksi tarvitaan myös tuuria.
Mikä selittää Suomen yhtäjaksoiset onnistumiset 2000-luvulla? Olemmeko vain olleet muita onnekkaampia? Ken tietä? „Vaikka meillä Suomessa menisi kuinka hyvin ja olisimme euroopan kilpailukykyisin maa, on hyvä muistaa lännen markkinoiden merkitys ja käyttäytyminen“, kirjoittaa Sijoitustaviaan Harmaat Pilvet niminen Presso-bloggari. USA.n talous on herkässä tilanteessa. Demokraatit saattavat vetää kotiinpäin. Maailmankaupan hidastuminen ei ole herkkua meille.
Velkaantumisemme jatkuu vinhana. Varoituksen sanat kaikuvat kuuroille korville. Suomen kotitalouksien velkaantumisaste on ylittänyt 1980-luvun lopun tason. Yksinkertaistaen, olemme jo tammikuun alussa käyttäneet koko seuraavan vuoden palkan. Siitä eteenpäin eletään velkarahalla. Velan avulla olemme keränneet varallisuutta. Koti kullan kallis ja katto pään päällä on edelleen näillä meidän keleillä välttämättömyys. Olemme olleet onnekkaita. Muissa EU-maissa suositaan kiinteää korkoa, joka pienentää korkoriskiä, mutta meillä lainat sidotaan vaihtuvaan viitekorkoon, koska se on lainanottohetkellä edullisempi. Nuoret ottavat maksukykyynsä hipoavia luottoja, kun kuljemme kohti hiipuvan talouskasvun aikaa.