Siniset, Liike Nyt ja Paavo Väyrynen tuskin pärjäävät – Iltalehti selvitti
IL selvitti: Korkeat äänikynnykset uhkaavat kaataa sinisten, Liike Nytin ja Paavo Väyrysen unelmat - tulokkaiden mahdollisuudet nollaluokkaa monissa vaalipiireissä
13.01.2019 klo 7:16 (muokattu 13.01.2019 klo 9:12 )
Sinisten, seiskojen ja nyttiläisten mahdollisuudet ovat monin paikoin hyvin pienet. Harry Harkimo tarvitsee leuanvetäjän apua yltääkseen eduskuntaan. Väkisin mieleen hiipii kysymys, ovatko tulokkaat sisäistäneet vaalimatematiikan ja äänikynnysten armottomuuden.
Liike Nytin sipoolainen keulahahmo Harry Harkimo sai kokoomuslaisena Uudellamaalla 11 416 ääntä huhtikuun 2015 eduskuntavaaleissa. Pelkkä henkilökohtainen äänimäärä ei olisi vienyt Harkimoa Arkadianmäelle, vaikka hän oli kokoomuksen listalla toiseksi suosituin ehdokas puolueen silloisen puheenjohtajan Alexander Stubbin (27 129 ääntä) jälkeen. Jukka Ritola / Aamulehti
Eduskuntavaalit pidetään huhtikuussa eli noin kolmen kuukauden kuluttua.
Neljän vuoden takaisiin vaaleihin verrattuna kansanedustajanpaikkoja janoaa neljä melko paljon julkisuutta saanutta uutta ryhmää: Sininen tulevaisuus, Liike Nyt, Seitsemän tähden liike ja Kansalaispuolue.
Tuoreimpana näistä puoluerekisteriin merkittiin Paavo Väyrysen johtama ”seiska”.
Liike Nyt ei ole puolue, mutta sen ehdokkaat muodostavat yhteisiä vaalilistoja.
Väyrynen, 5 997 päivää urallaan ministerinä vaikuttanut ikiliikkuja, on ilmoittanut asettuvansa ehdolle Uudenmaan vaalipiirissä. Lappilainen Väyrynen pyrkii eduskuntaan Uudeltamaalta, koska maan suurimmassa vaalipiirissä on matalin äänikynnys.
Äänikynnyksellä tarkoitetaan sitä, kuinka monta prosenttia vaalipiirin äänistä ehdokaslistan on kerättävä, jotta se saisi läpi edes yhden kansanedustajan.
Suomessa edustajanpaikat jaetaan vaalipiireittäin. Suhteellisessa vaalitavassa jokaiselle ehdokkaalle lasketaan vertausluku puolueen yhteisäänimäärän perusteella.
Puolueen eniten ääniä kerännyt ehdokas saa vertausluvukseen puolueen kokonaisäänimäärän vaalipiirissä. Saman ehdokaslistan kakkonen saa vertausluvukseen puolet kokonaisäänimäärästä, kolmonen kolmanneksen, nelonen neljänneksen ja niin edelleen.
Harkimo tarvitsee leuanvetäjän apua
Vaalipiiristä valittavat kansanedustajat ratkeavat, kun kaikkien puolueiden ja valitsijayhdistyksien ehdokkaat laitetaan järjestykseen vertauslukujen perusteella.
Vuonna 2015 pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku oli Uudellamaalla RKP:n Anders Adlercreutzilla (13 308). Jos esimerkiksi siniset olisi ollut mukana edellisissä vaaleissa, puolueen olisi pitänyt kerätä Uudellamaalla 13 309 ääntä saadakseen yhden kansanedustajan.
Adlercreutz sai vain 3 337 henkilökohtaista ääntä, mutta häntä ja kahta muuta rkp:läistä auttoi eduskuntaan puolueen silloinen puheenjohtaja Carl Haglund (21 468 ääntä).
Suomalaisessa vaalijärjestelmässä ehdokkaiden henkilökohtaiset äänimäärät eivät ratkaise valittavien nimiä. Liike Nytin keulahahmo Harry Harkimo sai kokoomuslaisena Uudellamaalla 11 416 ääntä. Pelkkä henkilökohtainen äänimäärä ei olisi vienyt Harkimoa Arkadianmäelle.
Uudellamaalla annettiin viimeksi 522 469 ääntä, joista 13 309 ääntä on 2,5 prosenttia. Näin jokaisessa vaalipiirissä muodostuu uusien puolueiden ja liikkeiden unelmia uhkaava äänikynnys.
Lähestyvissä vaaleissa Liike Nyt tarvitsee esimerkiksi nurmijärveläisen Kenneth Moreliuksen - 32 leukaa vetävän palomiehen - tai yritysmaailman vaikuttaja Nora Stenvallin ääniä, jotta listan oletettu ääniharava Harkimo ylittäisi vertausluvullaan äänikynnyksen.
Sinisten Matti Torvisen pelastaa vain ihme
Iltalehti laski Manner-Suomen vaalipiirien äänikynnykset viime eduskuntavaaleissa.
Sinisten rovaniemeläisen puoluesihteerin Matti Torvisen jatko kansanedustajana vaatisi lähes ihmettä. Lapissa äänikynnys oli viime kerralla 10,7 prosenttia.
IL-selvityksen perusteella uusien tulokkaiden asema vaikuttaa tukalalta, elleivät ne moninkertaista kannatustaan nykyisistä galluplukemista. Kaikkialla muualla paitsi Uudenmaan, Helsingin, Pirkanmaan ja Oulun vaalipiireissä uuden puolueen tai liikkeen on todennäköisesti saatava yli viisi prosenttia äänistä saadakseen edes yhden kansanedustajan.
Sinisten, seiskojen ja nyttiläisten mahdollisuudet ovat monin paikoin nollaluokkaa.
Väkisin mieleen hiipii kysymys, ovatko tulokkaat sisäistäneet vaalimatematiikan ja äänikynnysten armottomuuden.
Jos Simon Elon kaudet eduskunnassa jäävät yhteen, hän ei voi sanoa sen tulleen yllätyksenä. ”Tämä päätös todennäköisesti tuhoaa poliittiset uramme. Päätös, jonka seurauksena meidät tuomitaan pettureiksi ja henkeämme uhataan. Teemme sen silti selkein mielin ja oikeista syistä. Tänään emme ole poliitikkoja vaan isänmaan asialla. Omatuntomme on puhdas. Tämä on äärettömän kova, mutta loppujen lopuksi yllättävän helppo päätös, sillä tänään päätimme yhdessä, keitä me olemme. Minulla on kaksivuotias poika. Haluan katsoa häntä silmiin myös jatkossa”, Elo sanoi Eduskunnan kirjastossa 13. kesäkuuta 2017, jolloin 20 kansanedustajaa loikkasi perussuomalaisista. Mauri Ratilainen
Väyrys-riitelijä ja ministeri vaalikimpassa
Kansalaispuolue ja siniset ovat solmineet vaaliliittoja saadakseen edes jommankumman ehdokkaita läpi.
Oulun vaalipiirissä vaaliliitolla on pienet onnistumisen mahdollisuudet: sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila (sin.), puoluejohtaja Sami Kilpeläinen (kp.) ja muut ehdokkaat saattavat haalia äänipotin, joka ylittää noin 4,7 prosentin äänikynnyksen. Helppoa loikkari-Mattilalla ja Väyrysen kanssa käräjöineellä Kilpeläisellä ei ole: vaaliliitto tarvitsee yhteen paikkaan arviolta 12 000 ääntä.
On täysin realistista, että siniset ei saa seuraavaan eduskuntaan ensimmäistäkään kansanedustajaa. Puolustusministeri Jussi Niinistö sai Uudeltamaalta perussuomalaisena muhkean 11 767 äänen henkilökohtaisen potin. Sinisten eduskuntaryhmän espoolainen puheenjohtaja Simon Elo keräsi perussuomalaisena 2 907 ääntä. Molemmat mielivät jatkokaudelle.
Vastaavilla henkilökohtaisilla äänimäärillä siniset saisi kansanedustajan Uudeltamaalta. Ulkoministeri Timo Soinin ehdokkuus saattaisi siivittää siniset vaalipiirissä kahteen läpimenijään. Soini panttaa ratkaisuaan, koska hän tietää, että loikkarileimalla varustettujen sinisten äänimäärät saattavat romahtaa.
Parhaimmassakin tapauksessa sinisille voi ennustaa enintään kolmea tai neljää kansanedustajaa, mutta puhdas nollatulos on sekin mahdollinen. Puheenjohtaja Sampo Terho saattaa pudota eduskunnasta, sillä Helsingin vaalipiirissä äänikynnys oli viimeksi lähes neljä prosenttia.
Väyrynen kokee kevään 2011 kohtalon
Edes presidentinvaalikampanjoista tuttu mukihuumori ei todennäköisesti riitä nostamaan Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtajaa Paavo Väyrystä Uudeltamaalta eduskuntaan. Kimmo Penttinen
Paavo Väyrystä ei todennäköisesti valita eduskuntaan.
Keväällä 2011 Väyrynen pyrki eduskuntaan Uudeltamaalta keskustalaisena. Hän sai vain 2 992 ääntä, eikä tullut valituksi. Silloisen ulkomaankauppa- ja kehitysministerin edelle nousivat keskustan listalla Paula Lehtomäki ja Antti Kaikkonen.
Pienpuolueiden vaaliasetelmia kuvaa osuvasti Eeva Kilven runo:
Mistähän syystä minä oikein kannatan demokratiaa, enemmistön valtaa, kun itse tulen kuitenkin aina kuulumaan vähemmistöön: kummallisiin.
(Eeva Kilpi, Laulu rakkaudesta ja muita runoja 1972)
Kansalaispuolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen ja varapuheenjohtaja Piia Kattelus yrittävät saada puolueensa eduskuntaan sinisten kanssa solmittujen vaaliliittojen avulla. Mauri Ratilainen
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Mika Raatikainen (ps.) 13 527,667
Äänikynnys: 13 528 ääntä (3,7 %). Vaalipiirissä annettiin 362 247 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Anders Adlercreutz (r.) 13 308,000
Äänikynnys: 13 309 ääntä (2,5 %). Vaalipiirissä annettiin 522 469 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Annika Lapintie (vas.) 13 500,500
Äänikynnys: 13 501 (5,1 %). Vaalipiirissä annettiin 264 597 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Jari Myllykoski (vas.) 11 730,000
Äänikynnys: 11 731 (9,5 %). Vaalipiirissä annettiin 123 006 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Martti Talja (kesk.) 12 006,667
Äänikynnys: 12 007 (5,9 %). Vaalipiirissä annettiin 203 765 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Ari Torniainen (kesk.) 12 358,800
Äänikynnys: 12 359 (5,0 %). Vaalipiirissä annettiin 246 895 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Markku Rossi (kesk.) 11 762,167
Äänikynnys: 11 763 (5,4 %). Vaalipiirissä annettiin 217 977 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Maria Tolppanen (ps., nyk. sd.) 12 988,000
Äänikynnys: 12 989 (5,3 %). Vaalipiirissä annettiin 246 905 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Petri Honkonen (kesk.) 10 182,250
Äänikynnys: 10 183 (6,7 %). Vaalipiirissä annettiin 151 906 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Ulla Parviainen (kesk.) 11 842,333
Äänikynnys: 11 843 (4,7 %). Vaalipiirissä annettiin 250 800 ääntä.
Pienin läpimenoon oikeuttanut vertausluku vuoden 2015 eduskuntavaaleissa: Tiina Elovaara (ps.) 12 387,75
Äänikynnys: 12 388 (4,4 %). Vaalipiirissä annettiin 279 355 ääntä.
Näin kansanedustajien paikat jakautuvat vaalipiireittäin vuoden 2019 vaaleissa
Helsinki 22, Uusimaa 36, Varsinais-Suomi 17, Satakunta 8, Häme 14, Pirkanmaa 19, Kaakkois-Suomi 17, Savo-Karjala 15, Vaasa 16, Keski-Suomi 10, Oulu 18, Lappi 7 ja Ahvenanmaa 1. Yhteensä vaaleissa valitaan 200 kansanedustajaa. Paikat jaetaan vaalipiirien kesken maassa vakinaisesti asuvien Suomen kansalaisten lukumäärän perusteella. Lukumäärä otettiin väestötietojärjestelmästä 31.10.2018.
Liike Nyt paljasti tällä viikolla ensimmäiset kansanedustajaehdokkaansa.
IL selvitti eduskunnan puhetilastot: Viitanen puhuu eniten, Packalén ollut vuoden hiljaaHjallis Harkimon kelkkaan hyppäävä kansanedustaja on Maria Lohela - aikoo äänestää sotea vastaanLM: Timo Soini kertoo päätöksestään tiistaina: ”Kannattaa olla hereillä”