MERIPUOLUSTUSALUEIDEN LAKKAUTTAMINEN SEKÄ RANNIKKOPRIKAATIN JA RANNIKKOLAIVASTON PERUSTAMINEN - PDF
MERIPUOLUSTUSALUEIDEN LAKKAUTTAMINEN SEKÄ RANNIKKOPRIKAATIN JA RANNIKKOLAIVASTON PERUSTAMINEN
Download "4.7.2013 MERIPUOLUSTUSALUEIDEN LAKKAUTTAMINEN SEKÄ RANNIKKOPRIKAATIN JA RANNIKKOLAIVASTON PERUSTAMINEN"
1 1 (9) MERIPUOLUSTUSALUEIDEN LAKKAUTTAMINEN SEKÄ RANNIKKOPRIKAATIN JA RANNIKKOLAIVASTON PERUSTAMINEN 1 PUOLUSTUSVOIMAUUDISTUS JA SEN TAVOITTEET Tasavallan presidentti ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta linjasivat puolustusvoimauudistuksen lähtökohdat, joiden perusteella puolustusministeriö antoi puolustusvoimille jatkosuunnittelun perusteet. Puolustusvoimat teki puolustusministeriölle esitykset puolustusvoimauudistuksen hallinnollisiksi päätöksiksi. Vuoden 2015 alkuun mennessä toteutettavan puolustusvoimauudistuksen perustavoite on varmistaa, että puolustusvoimilla on edellytykset täyttää tehtävänsä sekä ylläpitää Suomen sotilaallinen puolustuskyky luvulle. Uudistuksen lähtökohtia ovat puolustusvoimien nykyisten lakisääteisten tehtävien jatkuminen, yleisen asevelvollisuuden toimivuuden varmistaminen sekä puolustusperiaatteen kehittäminen alueellisen puolustuksen pohjalta. Uudistuksessa sopeutetaan puolustusvoimien koko ja toiminta tasapainoon rahoituksen sekä pienenevän palveluskelpoisen ikäluokan koulutustarpeiden kanssa. Uudistuksen tavoitteena on hallintoyksiköiden määrän merkittävä vähentäminen. Ratkaisuissa pyritään pitkän aikavälin vaikuttavuuteen. Varusmieskoulutusta antavien joukko-osastojen määrä ja rakenne sopeutetaan vastaamaan pienentyvää palveluskelpoista ikäluokkaa sekä sodan ajan joukkojen koulutustarvetta. Koulutuspaikkoja vähennetään 3000 paikkaa nykyisestä vuoteen 2015 mennessä. Uudistetussa rakenteessa joukko-osastojen kokonaismäärä on 16. Joukko-osastoja järjestellään uudelleen lakkauttamalla ja yhdistämällä toimintoja. Joukko-osastojen lakkauttamisella ja yhdistämisellä sekä varusmiesten palvelusajan lyhentämisellä pyritään saavuttamaan miljoonan euron vuosittaiset säästöt. Yhteensä rakenteellisilla uudistuksilla pyritään saavuttamaan miljoonan euron vuosittaiset säästöt vuodesta 2015 alkaen. 2. MERIPUOLUSTUSALUEIDEN NYKYTILA 2.1 Suomenlahden meripuolustusalue Suomenlahden meripuolustusalue (SLMEPA) on merivoimien komentajan alainen joukkoosasto, jonka pääsijaintipaikka on Kirkkonummen Upinniemi. Meripuolustusalueen tiloja sijaitsee lisäksi Helsingissä, Kotkassa ja Haminassa. Joukko-osastoon kuuluu esikunta ja viisi joukkoyksikköä. Suomenlahden meripuolustusalueen henkilöstömäärä vuonna 2012 oli noin 600. Merivoimien suomenkielisten varusmiesten peruskoulutus on keskitetty Suomenlahden meripuolustusalueelle siten, että Upinniemessä (Kirkkonummi) ja Kirkonmaalla (Kotka) on astunut palvelukseen vuosittain yhteensä varusmiestä. Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen jälkeen Upinniemessä palvelukseen astuu vuosittain noin 2000 varusmiestä. Puolustusvoimien sukeltajakoulutus annetaan keskitetysti sukeltajakoulussa Upinniemessä.
2 2.2 Saaristomeren meripuolustusalue 2 (9) Saaristomeren meripuolustusalue (SMMEPA) on merivoimien komentajan alainen joukkoosasto, jonka pääsijaintipaikka on Turku. Meripuolustusalueen tiloja sijaitsee lisäksi Paraisilla ja Kemiönsaaressa. Joukko-osastoon kuuluu esikunta, kolme joukkoyksikköä ja Laivaston soittokunta. Saaristomeren meripuolustusalueen henkilöstömäärä vuonna 2012 oli noin UUDELLEENJÄRJESTELYT OSANA PUOLUSTUSVOIMAUUDISTUSTA Osana puolustusvoimauudistuksen uudelleenjärjestelyjä merivoimat eriyttää rannikko- ja laivastojoukkokoulutuksen. Nykyisten meripuolustusalueiden laivastojoukot keskitetään perustettavaan rannikkolaivastoon. Nykyisten meripuolustusalueiden rannikkojoukot keskitetään perustettavaan rannikkoprikaatiin. Samalla nykyiset meripuolustusalueet lakkautetaan Suomenlahden meripuolustusalueen lakkauttaminen ja rannikkoprikaatin perustaminen Suomenlahden meripuolustusalueen toiminta järjestellään uudelleen kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa lakkautetaan Kotkan rannikkopataljoona Lakkauttamisesta on tehty erillinen puolustusministeriön päätös (PLM päätös FI.PLM / ). Lakkaavan Kotkan rannikkopataljoonan toimintoja siirretään mennessä osaksi Suomenlahden meripuolustusaluetta Kirkkonummelle. Toisessa vaiheessa lakkautetaan Suomenlahden meripuolustusalue (Kirkkonummi). Lakkaavan meripuolustusalueen toiminnot organisoidaan uudelleen siten, että rannikkojoukot organisoidaan perustettavaan rannikkoprikaatiin ja laivastojoukot organisoidaan perustettavaan rannikkolaivastoon. Rannikkoprikaatin kotipaikka on Kirkkonummi. Prikaatin toimintoja on myös Helsingissä Santahaminassa. Lisäksi rannikkoprikaatin käytössä on alueita ja tiloja useissa muissa rannikon kunnissa. Perustettava rannikkoprikaati on merivoimien komentajan alainen, rannikkojoukkojen joukkotuotantoon ja valmiustehtäviin keskittyvä joukko-osasto. Rannikkoprikaatiin kuuluu komentaja ja esikunta, johon kuuluu merivalvontakeskus sekä kolme joukkoyksikköä. Rannikkoprikaatin suunniteltu henkilöstökokoonpano (HKP) on noin 340. Rannikkoprikaatilla on alueellisen koskemattomuuden valvontaan ja turvaamiseen liittyvä valmiustehtävä sekä rannikkojoukko- ja merivoimien erikoisjoukkojen koulutukseen ja joukkotuotantoon liittyvä koulutustehtävä. Rannikkoprikaatin tehtävänä on kouluttaa asevelvollisista sodan ajan rannikkojoukkoja merivoimien käyttöön. Rannikkoprikaati antaa rannikkoprikaatin ja rannikkolaivaston varusmiesten peruskoulutuksen. Saapumiserän vahvuus on noin Rannikkoprikaati vastaa puolustusvoimien sukeltajakoulutuksesta. Rannikkoprikaati antaa tarvittaessa muille alueella toimiville viranomaisille laissa määrättyä virka-apua. Rannikkoprikaati ylläpitää kyvyn osallistua käsketyillä joukoilla ja suorituskyvyillä sotilaalliseen kriisinhallintaan.
3 3 (9) 3.2 Saaristomeren meripuolustusalueen lakkauttaminen ja rannikkolaivaston perustaminen Turussa sijaitseva Saaristomeren meripuolustusalue lakkautetaan ja perustetaan rannikkolaivasto kotikuntanaan Turku. Osa toiminnoista on myös Upinniemessä, Paraisilla ja Kemiönsaaressa. Saaristomeren meripuolustusalueeseen kuuluvan Laivaston soittokunnan uudelleenjärjestely on osa sotilasmusiikkitoiminnan uudelleenjärjestelyjä, josta on tehty erillinen puolustusministeriön päätös (FI.PLM / ). Lakkaavan meripuolustusalueen toiminnot organisoidaan uudelleen perustettavaan rannikkolaivastoon. Lisäksi rannikkolaivastoon organisoidaan lakkautettavan Suomenlahden meripuolustusalueen laivastojoukot. Rannikkolaivaston kotipaikka on Turku. Rannikkolaivaston toimintoja on lisäksi Kirkkonummella. Perustettava rannikkolaivasto on merivoimien komentajan alainen laivastojoukkojen valmius- ja joukkotuotantotehtäviin keskittyvä joukko-osasto. Rannikkolaivastoon kuuluu komentaja ja esikunta, johon kuuluu merivalvonta-asema sekä 4 joukkoyksikköä. Perustettavan rannikkolaivaston henkilöstökokoonpano (HKP) on noin 510. Rannikkolaivastossa palvelee samanaikaisesti noin 300 varusmiestä. 4 UUDELLEENJÄRJESTELYN VAIKUTUKSET 4.1 Toiminnalliset vaikutukset Rannikkoprikaati: Uudistuksessa Upinniemeen rakennetaan vahva merivalvonnan, meritiedustelun, rannikon tulenkäytön, rannikon huollon, sotilaspoliisitoiminnan sekä merivoimien erikoisjoukkojen osaamiskeskus. Rannikkoprikaati toteuttaa merialueen valvontaa ja osallistuu alueellisen koskemattomuuden turvaamiseen yhteistoiminnassa muiden merellisten viranomaisten kanssa. Rannikkoprikaatin vastuulla olevassa Upinniemen tukikohdan sotasatamassa ylläpidetään rannikkolaivaston yksiköiden tukeutumisedellytykset. Tukikohdassa kyetään tuottamaan merivoimien alusyksiköiden peruspalvelut. Rannikkolaivasto: Merivoimien taistelualusyksiköt sekä raskas kuljetusaluskalusto (öljytorjunta-alukset ml) sijoitetaan uuteen joukko-osastoon, rannikkolaivastoon. Tämä mahdollistaa resurssien tehokkaan ja joustavan käytön, keskitetyn valmiustehtävien ja harjoitustoiminnan suunnittelun sekä suorituskyvyn yhdenmukaisen rakentamisen ja evaluoinnin. Rannikkolaivasto toimii kahdessa tukikohdassa: Turussa (Pansio) ja Kirkkonummella (Upinniemi). Valmiudellisten syiden lisäksi tällä minimoidaan henkilöstösiirtokustannuksia. Rannikkolaivasto ylläpitää ja kehittää kykyä osallistua käsketyillä joukoilla ja suoristuskyvyillä sotilaalliseen kriisinhallintaan.
4 4 (9) Rannikkolaivasto osallistuu merialueen valvontaan ja alueellisen koskemattomuuden turvaamiseen sekä ylläpitää merivoimien öljyntorjuntavalmiuden. Rannikkolaivastoon Pansioon perustetaan merivalvonta-asema. Rannikkolaivastossa ei anneta varusmiesten peruskoulutusta. Rannikkolaivastoon sijoitettavien varusmiesten peruskoulutuskausi toimeenpannaan perustettavassa rannikkoprikaatissa Upinniemessä. 4.2 Henkilöstövaikutukset Lakkautettavien meripuolustusalueiden henkilöstömäärä oli vuonna 2012 yhteensä noin Tavoitetilassa vuonna 2015 rannikkolaivaston ja rannikkoprikaatin henkilöstön kokonaismäärä on noin 850. Suomenlahden meripuolustusalueen henkilöstömäärä on Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen jälkeen vuoden 2014 alussa noin 530, joista sotilastehtävissä on 445 ja siviilitehtävissä 85. Saaristomeren meripuolustusalueen henkilöstömäärä oli vuonna 2012 noin 490. Tällä hetkellä henkilöstömäärä on noin 460, joista sotilastehtävissä on 375 ja siviilitehtävissä 85. Lakkautettavan Suomenlahden meripuolustusalueen tehtävistä pääosa kohdennetaan perustettaviin rannikkoprikaatiin ja rannikkolaivastoon. Rannikkoprikaatiin tehtävistä kohdennetaan noin 320 ja rannikkolaivastoon noin 160 tehtävää. Tehtävät jäävät pääosin Upinniemeen. Noin 30 tietoteknisiä tehtävää kohdennetaan Merivoimien esikunnan kokoonpanoon. Myös nämä tehtävät jäävät pääosin Upinniemeen. Lakkautettavan Saaristomeren meripuolustusalueen tehtävistä pääosa kohdennetaan perustettavaan rannikkolaivastoon. Merivoimien esikuntaan Turkuun Saaristomeren meripuolustusalueelta kohdennetaan 40 tehtävää Laivaston soittokunnan ja tietoteknisten tehtävien siirtymisen myötä. Upinniemeen perustettavaan rannikkoprikaatiin siirtyy 15 kouluttajatehtävää. Uudelleenjärjestelyssä kohdentamatta jääneelle henkilöstölle pyritään järjestämään tehtävä muualla puolustusvoimissa tai muun työnantajan palveluksessa. Luonnollisen poistuman arvioidaan olevan vuoden 2014 loppuun mennessä Suomenlahden meripuolustusalueella noin 60 henkilöä ja Saaristomeren meripuolustusalueella noin 20 henkilöä. Luonnollisen poistuman kautta avautuvan tehtävän mahdollisesta täyttämisestä, uudelleen kohdentamisesta tai vähentämisestä päätetään kunkin tehtävän kohdalla erikseen. Puolustusministeriö on antanut ohjauskirjeen, jossa annettiin ohjaus tehtävä- ja henkilöstörakenteen suunnittelusta, kustannusten hallinnasta, muutoksen johtamisesta ja muutosturvasta, työaikajärjestelyistä sekä yhdenvertaisuus- ja sukupuolivaikutusten arvioinnista. Puolustusvoimat on jatkanut henkilöstötoimien valmistelua ohjauskirjeen mukaisesti. Puolustusvoimat on vahvistanut vuoden 2015 henkilöstösuunnitelman jatkotyöskentelyn perusteeksi. Henkilöstösuunnitelma on julkaistu puolustusvoimien palkatulle henkilöstölle Henkilöstösuunnitelman julkaisemisen jälkeen on puolustusvoiminen hallintoyksiköissä käyty muutoskeskustelu 2 niiden henkilöiden kanssa, joille ei voitu osoit-
5 5 (9) taa tehtävää puolustusvoimista muutoskeskustelun alkuun mennessä. Heidän osaltaan jatketaan pääesikunnan asiakirjan AI5245/ mukaisia tukitoimenpiteitä. Muutoskeskustelu 2:n yhteydessä on määrätty irtisanomisuhanalainen henkilöstö. 4.3 Yhdenvertaisuus ja sukupuolivaikutukset Suomenlahden meripuolustusalueella työskentelee Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen jälkeen 445 henkilöä sotilastehtävissä ja 85 henkilöä siviilitehtävissä. Naisten osuus henkilöstöstä on 14 %. Naisten osuus sotilastehtävissä palvelevista on 6 % ja siviilitehtävissä palvelevista 59 %. Saaristomeren meripuolustusalueella työskentelee 375 henkilöä sotilastehtävissä ja 85 henkilöä siviilitehtävissä. Naisten osuus henkilöstöstä on 13 %. Naisten osuus sotilastehtävissä palvelevista on 3 % ja siviilitehtävissä palvelevista 60 %. Siviileistä naiset työskentelevät pääosin hallinnon ja tuen tehtävissä. Sotilaista naiset toimivat pääosin tilannevalvontatehtävissä. Sotilaista miehet työskentelevät kouluttajina ja esikuntatehtävissä. Siviileistä miehet työskentelevät asiantuntijoina esikuntatehtävissä sekä huollon ja kunnossapidon tehtävissä. Henkilöstövähennykset kohdistuvat suhteellisesti siviilitehtäviin sotilastehtäviä enemmän. Muutos kohdistuu suhteessa enemmän naisvaltaisiin tehtäviin, sillä vähennys kohdistuu naisvaltaisiin hallinnon ja tuen tehtäviin. Puolustusvoimien muutoksen kohteena olevalle henkilöstölle kohdennettavat erityistuet ovat sukupuolesta riippumattomia. 4.4 Vaikutukset toimitiloihin ja alueisiin Uudelleenjärjestelyt eivät aiheuta merkittäviä muutoksia alue- ja toimitilatarpeisiin. Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisesta ja merivalvonnan uudelleenjärjestelystä aiheutuu suojatilojen peruskorjaus ja perusparannustarpeita Upinniemessä. Pansioon perustettava merivalvonta-asema edellyttää uusia tilajärjestelyjä. Laivaston soittokunta siirtyy Pansion merikasarmista Turun konservatorion tiloihin. Merivoimat luopuu toiminnalleen tarpeettomista kohteista ja alueista. Luopumisten laajuus ja kohteet tarkentuvat käynnissä olevan suunnittelun edetessä. 4.5 Tietohallinto Lakkautettavien meripuolustusalueiden tietotekniikkakeskukset siirretään organisaatiomuutoksen yhteydessä Merivoimien esikunnan johtoon. Tietoliikenneverkkojen ja -järjestelmien rakentamisen ja ylläpidon toiminnot sekä tietohallinnon vastuut siirtyvät muutoksen yhteydessä Merivoimien esikunnalle. Tietotekniikkakeskusten toimipisteet säilyvät Upinniemen ja Pansion tukikohdissa. Tietoteknisten joukkojen joukkotuotanto säilyy Upinniemessä.
6 6 (9) Perustietotekniikkaan liittyvien muutosten kustannusvaikutukset on huomioitu puolustusvoimauudistuksen muutoskustannuksissa. 4.6 Taloudelliset vaikutukset puolustusvoimiin Kiinteät henkilöstömenot sisältävät kiinteät palkat sivukuluineen. Menojen suuruuteen vaikuttavat henkilötyövuosien määrän kehitys ja henkilötyövuoden hintaa määrittävä henkilöstörakenne. Kiinteissä henkilöstömenoissa säästöä arvioidaan syntyvän noin 9,4 milj. euroa. vuodesta 2015 alkaen. Tästä toimeenpantavan Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen osuus on noin 2,6 milj. euroa. Puolustusvoimat vuokraa käyttämänsä tilat ja alueet ja hankkii ylläpitopalvelut. Muutostekijöitä ovat luopumiset, uudisrakentaminen ja perusparantaminen. Kiinteistömenoissa säästöä arvioidaan syntyvän noin 2,4 milj. euroa vuodesta 2015 alkaen. Tästä toimeenpantavan Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen osuus on noin 1,8 milj. euroa. Uudistuksella pyritään turvaamaan toiminnan välttämättömän tason rahoitus, joten muu toiminta ei ole varsinainen säästökohde. Kuitenkin henkilöstön vähentäminen jossain määrin vähentää henkilösidonnaisia menoja. Tällaiset menot voivat liittyä esimerkiksi matkustamiseen, työterveyshuoltoon, toimistopalveluihin jne. Säästöä arvioidaan syntyvän noin 1,5 milj. euroa vuodesta 2015 alkaen. Tästä toimeenpantavan Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen osuus on noin 1,1 milj. euroa. Yhteensä arvioidaan pysyvän menosäästön olevan noin 13,4 milj. euroa vuodesta 2015 alkaen. Tästä toimeenpantavan Kotkan rannikkopataljoonan lakkauttamisen osuus on noin 5,5 milj. euroa. Kaikki erilaiset kertaluonteiset menot on otettu huomioon puolustusvoimauudistuksen toimeenpanosta aiheutuvina menoina, joita varten on varattu rahoitusta yhteensä 100 milj. euroa. 4.7 Vaikutukset viranomaisten toimintaan ja virka-apu Aluevalvontalain 17 :n mukaiset suoja-aluelupia koskevat asiat siirtyvät Merivoimien Esikunnalle. Meripuolustusalueiden lakkauttamisen jälkeen virka-apuvelvoitteet siirtyvät perustettavalle rannikkoprikaatille ja rannikkolaivastolle. Uudelleenjärjestelystä aiheutuva virkaapuverkoston harveneminen saattaa aiheuttaa jonkin verran virka-apujen vasteaikojen kasvamista verrattuna nykyiseen valmiuteen. Lähtökohtana on, että mahdolliset haitat minimoidaan ja virka-avun järjestelyt suunnitellaan ja toteutetaan lainsäädännön edellyttämällä tavalla puolustusvoimakokonaisuutena, hyödyntäen eri joukkojen ja laitosten soveltuvia voimavaroja. Virka-aputehtävien toimeenpanokyky mantereella laskee, erityisesti avovesikaudella, jolloin alusyksiöt ovat poissa kotitukikohdasta. Merivoimien öljyntorjuntavalmius keskitetään rannikkolaivaston johtoon. Öljyntorjunnan valmius toteutetaan edelleen kahdella suunnalla päätukikohdista (Pansio ja Upinniemi). 4.8 Ympäristövaikutukset Uudelleenjärjestelyt eivät aiheuta merkittäviä ympäristövaikutuksia. Pansion ja Upinniemen tukikohtien toiminnoissa ei tapahdu oleellisia ympäristöön vaikuttavia muutoksia. Upinnie-
7 7 (9) men tukikohdassa ei ole välittömiä puhdistus- tai raivaustarpeita ampumaratojen kehittämishanketta lukuun ottamatta. Pienikaliiperisten aseiden ja raskaiden aseiden osalta meluvaikutuksen arvioidaan pysyvän ennallaan. Maastoajossa käytetään jo vakiintuneita ajoharjoitusalueita, jolloin maaston rasitus ei laajene nykyisestä. Merivoimien alustoiminta Saaristomeren alueella tulee jonkin verran lisääntymään. Tällä ei kuitenkaan nähdä olevan merkittäviä ympäristövaikutuksia. 4.9 Aluekehitysvaikutukset Rannikkoprikaati ja rannikkolaivasto ovat myös jatkossa merkittävä työantajia alueellaan. Muutoksen ei arvioida olevan erityisen merkittävä suhteutettuna Kirkkonummen kunnan ja Turun kaupungin kokonaistalouteen ja työllisyyteen. Maanpuolustustyöhön liittyvät tehtävät ja velvoitteet siirtyvät sellaisenaan rannikkolaivaston ja rannikkoprikaatin vastuulle. Ulkopuolisen asiantuntijan laatiman arviointiraportin mukaan Varsinais-Suomessa toteutettavien puolustusvoimauudistuksen eri uudelleenjärjestelyjen toimeenpano merkitsee noin 160 työpaikan vähenemistä ja varusmiesmäärän laskua noin 100:lla. Vähennyksistä johtuva käytettävissä olevan tulon supistuminen viidellä miljoonalla eurolla pienentää maakuntaan kohdistuvaa kulutusta runsaalla kolmella miljoonalla ja kokonaistuotantoa melkein viidellä miljoonalla eurolla. Varsinais-Suomen vahvaan aluetalouteen ja monipuoliseen tuotantoperustaan suhteutettuina uudistusten tuotanto- ja työllisyysvaikutukset eivät ole merkittäviä. Turussa muutos johtuu puolustusvoimauudistuksen organisaatiomuutoksista ja vähennysten ei ole katsottu olevan erityisen merkittäviä Turun kaupungin kokonaistyöllisyyteen verrattuna. Paraisten kaupungissa puolustusvoimauudistuksen seurauksena puolustusvoimien henkilövahvuus vähenee suunnitelman mukaan 30 henkilötyövuodella. Tämä on noin 0,4 prosenttia kaupungin työikäisestä työvoimasta (TEM työvoimatilasto 2011). Pääosa näistä henkilöistä ei asu Paraisilla. Puolustusvoimien toiminta Paraisilla keskittyy Gyltön saarelle, joka jää jatkossakin merivoimien käyttöön. Tästä syystä ainakaan toistaiseksi ei ole mahdollista hyödyntää saarta muuhun käyttöön, jolla saattaisi olla positiivisia taloudellisia vaikutuksia kunnalle. Supistuksilla ei arvioida olevan merkittäviä vaikutuksia kunnallisiin palveluihin tai infrastruktuuriin Vaikutukset kansalaisten asemaan ja yhdenvertaisuuteen Aluevalvontalain 17 :n mukaiset suoja-aluelupia koskevat asiat siirtyvät Merivoimien Esikunnalle, millä on vaikutusta kansalaisten ja yhteisöjen (kuten sukellus-seurat) tekemien lupahakemusten käsittelyyn. Käytännössä lupaprosessi on kuitenkin kirjallista, eikä sen keskittämisellä Turkuun ole suurta vaikutusta. Asiointi on mahdollista myös sähköpostitse. Meripuolustusalueiden lakkauttamisella ja uusien joukko-osastojen perustamisella ei ole muilta osin vaikutuksia kansalaisten asemaan.
8 8 (9) 5 KUNTIEN JA ALUEIDEN KUULEMINEN Puolustusvoimauudistuksen aluevaikutukset on selvitetty alueellistamissäädösten ja alueiden kehittämistä koskevien säädösten ja ohjeiden mukaisesti. Aluetalousvaikutusten osalta selvityksen on laatinut ulkopuolinen asiantuntija KPMG (PE:n asiakirja AI /92/2012 liite 2). Tämän lisäksi puolustusvoimauudistuksessa muutosten kohteena olevilta kunnilta ja maakuntien liitoilta sekä Saaristoasiain neuvottelukunnalta on pyydetty lausunnot sekä käyty niiden kanssa alueiden kehittämisestä annetun lain (1651/2009) mukaiset neuvottelut. 6 YHTEISTYÖ TYÖ- JA ELINKEINOMINISTERIÖN KANSSA Puolustusvoimauudistuksen uudelleenjärjestelyjen osalta on tehty yhteistyötä työ- ja elinkeinoministeriön kanssa alueiden kehittämislain mukaisesti. Aikaisessa vaiheessa käynnistyneen yhteydenpidon tuloksena on käynnistetty selvitystyö ja toimenpiteet henkilöstön ja alueiden tukemiseksi. 7 KÄSITTELY ALUEELLISTAMISEN KOORDINAATIORYHMÄSSÄ Puolustusvoimauudistusta on käsitelty alueellistamisen koordinaatioryhmässä kaksi kertaa: sekä Ensimmäisessä kokouksessa koordinaatioryhmälle esiteltiin puolustusvoimauudistuskokonaisuus. Toisessa kokouksessaan alueellistamisen koordinaatioryhmä käsitteli puolustusvoimauudistuksen uudelleenjärjestelyjen yksityiskohtia ja niiden aluevaikutuksia. Alueellistamisen koordinaatioryhmä puolsi puolustusvoimauudistukseen liittyviä järjestelyjä. 8 YHTEISTOIMINTAMENETTELY Puolustusvoimauudistusta on käsitelty ministeriötasolla Henkilöstöpoliittisessa yhteistoimintaelimessä neljä kertaa: , , (säädökset) sekä Ensimmäisessä kokouksessa käsiteltiin puolustusvoimauudistuskokonaisuus sekä puolustusministeriön ohjauskirje puolustusvoimille jatkosuunnittelun perusteista. Toisessa kokouksessa käsiteltiin puolustusvoimauudistuksen toimeenpanoon liittyvät (muut kuin säädösmuutoksia edellyttävät) kesällä 2012 tehtävät puolustusministeriön hallinnolliset päätökset ja puolustusvoimauudistuksen toteuttamista Puolustushallinnon rakennuslaitoksessa henkilöstön kannalta. Kolmannessa kokouksessa käsiteltiin puolustusvoimauudistukseen toimeenpanoon liittyvät säädösmuutokset. Neljännessä kokouksessa käsiteltiin puolustusvoimauudistuksen toimeenpanoon liittyvät kesällä 2013 tehtävät puolustusministeriön hallinnolliset päätökset. Puolustusvoimien yhteistoimintaelin on käsitellyt pääesikunnan puolustusministeriölle esittämät hallinnollisten päätösten perusteet. Alue- ja paikallistasolla käydään tarkentavia yhteistoimintaneuvotteluja. Muutoksen kohteena olevan henkilöstön kanssa on käyty muutoskeskustelut (1 ja 2), joissa keskustellaan henkilön asemasta muutoksessa sekä selvitetään uudelleensijoittumisen vaihtoehtoja.
9 9 (9) Puolustushallinnon rakennuslaitoksessa on käyty erillinen yhteistoimintamenettely toimintasuunnitelmasta puolustusvoimauudistuksen toteuttamisesta rakennuslaitoksessa.
276/54/2010 Puolustusministeriö 17.6.2014 Tarkastuskertomus 215/2011 Vuoden 2004 selonteko: Varuskuntarakenne sekä johtamis- ja hallintojärjestelmä JÄLKISEURANTARAPORTTI Valtiontalouden tarkastusvirasto
Puolustusvoimauudistuksen valmistelu ja uudistusta koskeva päätöksenteko
PÄÄTÖS (Kantelijoiden nimet anonymisoitu) 27.04.2012 Dnro OKV/246/1/2012, OKV/332/1/2012, OKV/334/1/2012, OKV/343/1/2012, OKV/378/1/2012, OKV/399/1/2012, OKV/441/1/2012, OKV/486/1/2012, OKV/516/1/2012
Puolustusministeri Stefan Wallin antoi 5.3.2012 päivätyn selvityksensä.
PÄÄTÖS 15.03.2012 Dnro OKV/231/1/2012 Pentti Oinonen 1/8 00102 EDUSKUNTA KANTELU Kansanedustaja Pentti Oinonen katsoo oikeuskanslerille osoittamassaan 14.2.2012 päivätyssä kantelussaan, että puolustusministeri