Ylioppilaskirjoitukset - syksy 2011 - HS.fi
YLIOPPILASTUTKINTO 2011 - Syksy
ma 3.10. vieras kieli, lyhyt oppimäärä Lyhyiden kielten yo-kirjoitukset eivät tarjonneet yllätyksiä
Maanantaina ylioppilaskokelailla oli kirjoituksissa vuorossa vieraiden kielten lyhyt oppimäärä.
”Koe vaikutti kaiken kaikkiaan onnistuneelta ja tasapainoiselta”, ranskan lehtori Erja-Riitta Riihimäki Munkkiniemen yhteiskoulun lukiosta sanoo.
Oppilaiden eteensä saamaa käännöstehtävää opettaja kiittää siitä, että se testasi kielen osaamista erittäin hyvin. Myös kirjoitelma-aiheet olivat kekseliäitä, ja niissä oli hyvin valinnanvaraa.
”Avorakenteessa oli sen sijaan hirveän helppo pohjateksti. Mielestäni jopa liian helppo”, Riihimäki summaa.
Saksan koe oli Munkkiniemen yhteiskoulun lukion lehtorin Irina Ekholmin onnistunut.
”Mielestäni se oli sopiva. Ei hirveän vaikea, mutta ei liian helppokaan”, Ekholm sanoo.
Kuten ranskan kokeessakin, myös saksan tehtävät sivusivat erilaisia aihealueita hyvin laajalla skaalalla.
”Uutta kokeessa oli ehkä se, että pitkän oppimäärän tapaan myös lyhyessä saksassa testattiin nyt suullista kielitaitoa, tosin vain kirjallisesti rakennetehtävässä.”
Englanti (0,15 Mt) Saksa (0,15 Mt) Ranska (0,15 Mt) Venäjä (0,15 Mt) Espanja (0,15 Mt) Italia (0,15 Mt) Portugali (0,15 Mt) Pohjoissaame (0,15 Mt) Latina, lyhyt (0,15 Mt) Latina, laajempi (0,15 Mt) pe 30.9. uskonto, elämänkatsomustieto, yhteiskuntaoppi, kemia, maantiede, terveystieto
Historiassa ja yhteiskuntaopissa pärjäsi, jos on seurannut mediaa
Historian ja yhteiskuntaopin kokeessa pärjäsi hyvin, jos on jatkuvasti päivittänyt osaamistaan seuraamalla laajasti yhteiskuntaa ja mediaa, kuvaili Munkkiniemen Yhteiskoulun lehtori Petri Sarjanen.
"Todella heikoilla ovat ne, jotka ovat lukeneet vain pakolliset peruskurssit", hän sanoi.
Syksyn ylioppilaskirjoitusten yhteiskuntaoppi kirjoitettiin tänään perjantaina.
"Yleisilme oli, että tehtävät olivat hyvin soveltavia. Klassisia perusvalmiuksia mittaavia tehtäviä oli aika vähän. Sellaiset oppilaat pärjäävät, jotka
ovat valinneet mahdollisimman paljon valinnaisia, soveltavia ja syventäviä kursseja", Sarjanen kertoo.
Kysymyksiä tuli muun muassa yrityksen perustamisesta ja sijoittamisesta.
Joukossa oli myös kysymyksiä, joihin Sarjanenkaan ei olisi vastannut. Sellainen oli kysymys, jossa pyydettiin tarkastelemaan Helsingin kaavailemaa kerjäämisen kieltämistä EU:n lainsäädännön valossa ja pohtimaan, mitä oikeuksia Euroopan unionin kansalaisuus suo.
"Sosiaaliturvalainsäädäntö on varsinainen viidakko. Vain koulutetut virkamiehet osaisivat vastata tähän kysymykseen. Julmetun hankala kysymys", Sarjanen kommentoi.
Lisäksi perjantain reaalikokeessa oli mahdollista vastata elämänkatsomustiedon, kemian, maantiedon ja terveystiedon tehtäviin.
Elämänkatsomustieto (0,77 Mt) Ev.lut. uskonto (1,33 Mt) Kemia (0,83 Mt) Maantiede (2,68 Mt) Ort. uskonto (1,33 Mt) Terveystieto (0,44 Mt) Yhteiskuntaoppi (0,32 Mt) ke 28.9. matematiikka, pitkä ja lyhyt oppimäärä
Pitkässä yo-matematiikassa "helppoja perustehtäviä"
Pitkän matematiikan yo-tehtävät olivat selkeitä ja helppoja perustehtäviä, luonnehtii Munkkiniemen Yhteiskoulun matematiikan lehtori Pekka Kontkanen.
Syksyn ylioppilaskirjoitusten matematiikka kirjoitettiin tänään keskiviikkona.
"Näitä on varmasti harjoiteltu, ja näistä oppilaat varmasti pitävät", Kontkanen arvioi alkupään selkeitä tehtäviä.
Sen sijaan hän ennakoi, että esimerkiksi tehtävän 15 todistelu saattoi aiheuttaa ongelmia. Siinä piti miettiä, saako valmiita lauseita – esimerkiksi mediaanien leikkaussuhdelausetta – käyttää.
Perinteiset puhtaat prosentti- ja geometriakysymykset puuttuivat syksyn pitkän matematiikan tehtävistä. Ne olivat vain osina muissa tehtävissä, eivät omina tehtävinään.
Kontkanen ei usko, että se suuresti harmitti kirjoittajia. Hänen mukaansa prosenttilaskut ovat monelle hankalia.
Syksyn ylioppilaskirjoitukset jatkuvat kolmatta viikkoa. Kaikkiaan kirjoituksiin osallistujia on tänä syksynä 36815. Tutkinnon voi saada valmiiksi lähes 5000 kokelasta.
Pitkä oppimäärä (0,4 Mt) Ratkaisut, pitkä oppimäärä (0,05 Mt) Lyhyt oppimäärä (0,4 Mt) Ratkaisut, lyhyt oppimäärä (0,06 Mt) ma 26.9. äidinkieli, suomi ja ruotsi, esseekoe; suomi/ruotsi toisena kielenä -koe
Äidinkielen ylioppilaskoe tarjosi urheiluaihetta myöten jokaiselle jotain, arvioi Munkkiniemen yhteiskoulun opettaja Anu Pohjanoksa maanantaina.
Pohjanoksan yllätti tehtävien kysymysmuoto. Kysyviä otsikoita oli useita, kun yleensä otsikossa on kysymyksen tilalla pohdi-kehotus. Pohjanoksan mielestä selkeä, vastausta edellyttävä kysymysmuoto sopii monelle kirjoittajalle.
Myös aihevalikoima oli Pohjanoksan mielestä monipuolinen: ajankohtaisia aiheita ja perinteinen urheiluaihekin. Itse Pohjanoksa lisäisi, "jos saisi päättää", aihevalikoimaan kirjallisuusaiheita.
"Kaikkien tehtävänantojen pitäisi liittyä oppiaineen sisältöön eli äidinkieleen ja kirjallisuuteen", hän linjaa. Nyt kokeessa olleita, runoutta ja Herman Hessen novellia käsitteleviä kirjallisuusaiheita Pohjanoksa pitää melko vaikeina.
Ylioppilaskirjoitukset alkoivat kaksi viikkoa sitten. Ensimmäinen äidinkielen koe, lukutaitoa mittaava tekstitaidon koe kirjoitettiin toissa viikolla. Tänään maanantaina kirjoitettu esseekoe muistuttaa vanhaa äidinkielen koetta.
Kaikkiaan ylioppilaskirjoituksiin osallistujia on tänä syksynä 36 815. Tutkinnon voi saada valmiiksi lähes 5 000 kokelasta.
Äidinkielen esseekoe (1,81 Mt) Suomi toisena kielenä (2,95 Mt) pe 23.9. toinen kotimainen kieli, pitkä ja keskipitkä oppimäärä
Opettaja: B-ruotsi on murheenkryyni 23.9.2011 15:00
Perjantaina ylioppilaskirjoituksissa oli vuorossa toinen kotimainen kieli. Munkkiniemen yhteiskoulun ruotsin kielen lehtorin Kristel Riissasen mukaan pitkän oppimäärän eli niin sanotun A-ruotsin koe oli hyvä.
"Kirjoitustehtävät olivat mukavia ja aiheiltaan nuorten maailmaa lähellä. Yksi tehtävä meni aiheeltaan hieman kauemmaksi, ollen kuntaliitosten hyötyjen ja haittojen pohdinta, mutta sekin oli kiinnostava."
Tehtävien aihepiirit vaihtelivat Riissasen mukaan sopivasti aina kulttuurista ympäristötietoon.
Keskipitkä oppimäärä eli niin sanottu B-ruotsi jätti kuitenkin toivomisen varaa.
"B-ruotsi oli sitten enemmän murheenkryyni tänäkin vuonna. Tiedossa on, että kirjoittajia on koko ajan vähemmän, mutta siitä huolimatta koe tuntuu vain vaikeutuvan", Riissanen sanoo.
Opettajan näkövinkkelistä turhan vaikea koe saattaa turhauttaa oppilaita ja vähentää näin keskipitkän ruotsin opiskelua entisestään.
"Monille saattoi tulla tunne, että miksi olen niillä kursseilla edes istunut, kun en osaa kuitenkaan vastata."
Esimerkiksi Riissanen nostaa sanaston. Muun muassa tehtävässä 38. oppilaiden piti valita oikea vaihtoehto kolmen sanan välillä, joista kaksi olivat längtar ja saknar.
"Opettajasta on tietenkin hienoa, jos oppilas nämä sanat tunnistaa, mutta näiden nyanssierojen tunnistamista ei B-ruotsin lukijalta voi mielestäni edellyttää", hän kiteyttää.
Pitkä oppimäärä (0,15 Mt) Keskipitkä oppimäärä (0,17 Mt) ke 21.9. vieras kieli, pitkä oppimäärä
Aineistot yllättivät yo-kirjoitusten kielikokeissa
"Mielestäni kokonaisuus oli toimiva. Haasteellisen kuuntelun jälkeen tässä oli sekä haasteellisempia että hieman helpompia osioita", englannin lehtori Mervi Tiainen sanoo.
Tilastografiikan käyttö yhden ainevaihtoehdon aineistona oli Tiaisen mukaan uutta. Aineistojen tulon osaksi myös vieraita kieliä hän näkee hyvänä asiana, koska oppilaiden on tarkoitus oppia käyttämään kieltä monipuolisesti.
"Ja erityisen iloinen olen siitä, että kirjoitelman yhtenä vaihtoehtona oli jälleen puhe ja yhtenä sanastotehtävänä oli tehdä haastattelu. Tämä juontaa suoraan vuosi sitten tapahtuneeseen uudistukseen, jossa suullinen kurssi tuli valtakunnalliseksi syventäväksi kurssiksi. Näissä oppilaat pääsivät hyvin soveltamaan kurssilla oppimaansa."
Myös pitkän Saksan kirjoittajat saivat ensi kertaa eteensä aineistoaineen, kun yhden aineen tehtävänanto oli tulkita annettua tilastografiikkaa.
"Aihe olisi varmasti monia kiinnostanut, mutta saattaa olla, että tämä taulukko saattoi vastaajia pelottaa", saksan lehtori Irina Ekholm kertoo.
Muuten hän arvioi kokeen olleen perustasoa.
"Muutamien kysymysten aiheet olivat kyllä sellaisia, etteivät ne varmasti kosketa monienkaan lukiolaisten elämää", hän toteaa.
Tällaisia aiheiltaan hieman haastavia kysymyksiä olivat Ekholmin mukaan muun muassa lehmien ääntelyä käsitellyt teksti ja sitä sivunneet kysymykset.
"Kymmenen kysymyksen aloittava kysymyssana inwiefern oli puolestaan sellainen, mitä monet lukiolaiset eivät välttämättä osaa. Sen saattoi kuitenkin päätellä yhteydestä."
Englanti (0,25 Mt) Saksa (0,18 Mt) Ranska (0,17 Mt) Venäjä (0,22 Mt) Espanja (0,84 Mt) ma 19.9. psykologia, filosofia, historia, fysiikka, biologia Opettajat: Ainereaali oli sopivan haastava
Maanantaina ylioppilaskirjoituksissa oli psykologian, filosofian, historian, fysiikan ja biologian vuoro.
Psykologiassa oppilaat saivat pohtia muun muassa pahuuden syitä.
"Ensivaikutelma on, että tehtävänannot olivat selkeämpiä kuin keväällä", psykologian lehtori Eeva Hyytinen Munkkiniemen yhteiskoulusta sanoo.
Ajankohtaisuus näkyi Hyytisen mukaan esimerkiksi kahdeksannen kysymyksen persoonallisuuden kuvauksessa.
"Kuvauksen elämyshakuinen tyyppi moottoripyörineen ja laitesukelluksineen kuvastaa tällaisena extreme-tyyppinä tätä aikaa hyvin", arvioi Hyytinen.
Hyytinen kiittää myös soveltamista vaativien kysymysten määrää.
"Ne ovat hyvä asia, sillä tämähän on tavallaan kypsyyskoe."
Historian kysymykset olivat haastavia. Lehtori Petri Sarjanen, niin ikään Munkkiniemen yhteiskoulusta, kertoo niiden olleen myös monipuolisia.
"Missään nimessä ne eivät olleet helppoja, mutta innostivat varmasti vastaamaan", hän kiteyttää.
Viime aikojen trendi ylioppilaskirjoituksissa on Sarjasen mukaan ollut lähelle tätä päivää tulevat kysymykset. Nyt sellainen oli esimerkiksi kysymys Yhdysvaltojen roolista Lähi-idän politiikassa ja konflikteissa toisesta maailmansodasta nykypäivään.
"Kysymyksen asettelu saattaa tosin hämmentää. Selkeämpää olisi ollut kysyä maan roolista toisen maailmansodan jälkeen. Nyt vaarana on, että jotkut vastaajat jäivät pyörittelemään toisen maailmansodan tapahtumia liian laveasti, kun kysymyksen painopiste on nähtävästi myöhemmissä tapahtumissa."
Kysymyksiin otetut kolme kuvaa saavat Sarjaselta kiitosta.
"Esimerkiksi kuudennen tehtävän taidekuvasta saa todella paljon irti, jos sitä analysoi huolella."
Psykologia (0,18 Mt) Filosofia (0,15 Mt) Historia (0,47 Mt) Fysiikka (2,26 Mt) Biologia (1,47 Mt) YLIOPPILASTUTKINTO 2011 - Syksy
pe 16.9. äidinkieli, tekstitaidon koe
Äidinkielen yo-kokelaat saivat pohtia avaruutta
Avaruus oli syksyn ylioppilaskirjoitusten äidinkielen tekstikokeen aiheena perjantaina. Kokelaille tarjottiin muun muassa Juri Gagarinista kertovan Lapsuuden sankarille -laulun sanojen analysointia.
"Avaruusteema ei välttämättä ole niin lähellä nuoren kokemusmaailmaa", Helsingin Munkkiniemen yhteiskoulun äidinkielen lehtori Anu Pohjanoksa sanoo. "Tämä oli ehkä pientä kritiikkiä."
Pohjanoksan ja hänen kollegansa Sari Honkasen mielestä tehtävät sinänsä olivat sopivan haastavia ja testasivat hyvin lukutaitoa.
"Kaunokirjallisuutta on oikein hyvin ujutettu mukaan", Pohjanoksa iloitsee.
Tekstilajien tunnistamista mitattiin tehtävällä, jossa piti selittää, miksi ote Rosa Liksomin novellista Väliasema Gagarin ei ole uutisteksti.
Äidinkielen tekstikoe oli ensimmäinen syksyn kirjallisista kokeista. Ylioppilaskokeet jatkuvat maanantaina psykologialla, filosofialla, historialla, fysiikalla ja biologialla.
Äidinkieli, tekstitaidon koe (1,56 Mt) Ylioppilaskirjoitukset käyntiin tänään kuuntelulla 12.9.2011 5:30
Syksyn ylioppilaskirjoitukset alkavat tänään maanantaina toisen kotimaisen kielen kuullunymmärtämiskokeella. Keskipitkän ruotsin kirjoittajia on tänä syksynä noin 8 700 ja pitkän vajaat 900.
Kaikkiaan syksyn kokeisiin osallistujia on 36 815. Jo tänä syksynä koko tutkintonsa voi saada valmiiksi lähes 5 000 kokelasta.
Eniten ilmoittautuneita (15 500) on nyt pitkän englannin kokeeseen. Suosituin reaaliaine on jälleen terveystieto, jonka kirjoittaa 7 700 kokelasta.
Kirjalliset kokeet aloittaa perjantaina äidinkielen tekstitaidon koe.
Tutkinto päättyy 5. lokakuuta saamen kokeeseen.
Tutkimus: Ylioppilastutkinnon arvosanat eivät sovellu pääsykokeeksi
Syksyn ylioppilaskirjoitukset alkavat maanantaina.
Yliopistojen uusia opiskelijoita ei voi valita ylioppilastutkinnon arvosanojen perusteella, koska kokeiden vaativuustaso vaihtelee tuntuvasti aineittain ja kirjoituskerroittain.
Tätä mieltä ovat Helsingin yliopiston tutkijat Sirkku Kupiainen ja Patrik Scheinin. He ovat käyneet läpi yli 130 000 ylioppilaan koetulokset vuosilta 2006–2009.
Tutkinnon suuren valinnaisuuden takia eri aineitten kirjoittajajoukko on varsin valikoitunut ja vaihtelevan kokoinen.
Osa kirjoittajista valitsee helppojen aineiden yhdistelmiä, mutta osa joutuu kirjoittamaan opintosuunnitelmiensa takia useita vaikeita aineita.
Suhteellisen arvostelun takia vaativissa aineissa on hankalampi saada hyviä arvosanoja, mikä vähentää koko tutkinnon vertailukelpoisuutta.
Opetusministeriön tavoitteena on ollut lisätä ylioppilastutkinnon painoarvoa korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa, jotta opintojen aloitusikä alenisi.
Tutkijoiden mukaan nykyinen ylioppilastutkinto on käytännössä niin pirstaleinen, ettei se sovellu opiskelijavalintojen mittariksi. Arvosanojen käyttö valinnoissa päinvastoin loukkaa hakijoiden oikeusturvaa, koska esimerkiksi sukupuolen mukaiset erot valituissa aineissa ja arvosanoissa ovat suuret.
Tutkintoon kuuluu neljä pakollista koetta, joiden lisäksi voi kirjoittaa ylimääräisiä. Keskimäärin tutkintoon sisällytetään viisi ainetta.
Kaikille yhteinen koe on äidinkieli, ja loput kolme pakollista valitaan toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen, matematiikan ja reaalikokeen joukosta.
Esimerkiksi matematiikkaa ei kirjoita lainkaan viidennes ylioppilaista. Naisista osuus on 28 prosenttia.
Pitkän matematiikan taas valitsee miehistä 46 prosenttia, mutta naisista vain 27 prosenttia. Pitkän matematiikan valinneet menestyvät keskimääräistä paremmin koko tutkinnossa.
Reaalikokeita on nykyään 12, joiden suosiossa on suuret sukupuolten väliset erot.
Naiset kirjoittavat paljon psykologiaa, biologiaa ja terveystietoa, kun taas miehet suosivat historiaa, fysiikkaa ja maantiedettä.
Fysiikan ja kemian valinneitten kokonaismenestys tutkinnossa on parempi kuin terveystiedon kirjoittajien.
Suosituimmat – Kotimaa
Syksyn 2011 ylioppilaskirjoitukset ma 12.9. toinen kotimainen kieli, pitkä ja keskipitkä oppimäärä, kuullunymmärryskoe
ti 13.9. vieras kieli, pitkä oppimäärä, kuullunymmärryskoe ke 14.9. vieras kieli, lyhyt oppimäärä, kuullunymmärryskoe
pe 16.9. äidinkieli, suomi ja ruotsi, tekstitaidon koe; suomi/ruotsi toisena kielenä -koe
ma 19.9. psykologia, filosofia, historia, fysiikka, biologia
ke 21.9. vieras kieli, pitkä oppimäärä
pe 23.9. toinen kotimainen kieli, pitkä ja keskipitkä oppimäärä
ma 26.9. äidinkieli, suomi ja ruotsi, esseekoe; suomi/ruotsi toisena kielenä -koe
ke 28.9. matematiikka, pitkä ja lyhyt oppimäärä
pe 30.9. uskonto, elämänkatsomustieto, yhteiskuntaoppi, kemia, maantiede, terveystieto
ke 5.10. äidinkieli, saame