Kainuun mallista on syytä keskustella - Pääkirjoitus - Helsingin Sanomat
Kainuun mallista on syytä keskustella
Keskusta haluaa vielä tämän hallituskauden aikana kirjoittaa laiksi niin sanotun Kainuun mallin eli maakuntahallintoon perustuvan palveluiden järjestämisen. Kainuun mallissa runsaan 80000 asukkaan alueen yhdeksän kuntaa ovat luovuttaneet sosiaali- ja terveyspalveluiden - päivähoitoa lukuun ottamatta - ja toisen asteen koulutuspalveluiden järjestämisen maakuntahallinnolle.
Hallintokokeilu päätettiin aikoinaan toteuttaa vuosina 2005-2012. Keskustan ministereiden mielestä kokeilu voitaisiin lopettaa jo nyt ja antaa Kainuun maakuntahallinnolle lakisääteinen turva jatkoon. Hallituspuolueiden johtajat käsittelevät hanketta lähiviikkoina.
Kainuun mallin virallistamisesta on varmasti tarpeen käydä kunnollinen keskustelu, sillä sen laajentaminen muualle Suomeen vaikuttaisi moniin asioihin.
Mallia on pidetty eri selvityksissä muutamilta osin hyvinkin onnistuneena, mutta arvostelijoitakin on, etenkin Kainuussa. Hallintomalli säästi rahaa, sillä mukana olevien yhdeksän kunnan alueella menot kasvoivat vähemmän kuin niissä kunnissa, jotka eivät kuuluneet kokeiluun.
Asukkaat valittavat etenkin terveyspalveluiden heikosta saatavuudesta sekä toisen asteen koulutuksen keskittämisestä ja aloituspaikkojen vähentämisestä. Lisäksi he katsovat vaikutusmahdollisuuksiensa kaventuneen, kun päätökset siirtyivät maakuntavaltuustolle.
Kainuun hallintomallin käyttöönotolla laajimmillaan koko Suomessa olisi vaikutuksia moniin vireillä oleviin sosiaali- ja terveyspuolen hankkeisiin. Esimerkiksi paljon puhuttua ja keskustankin hellimää ajatusta kansallisesta terveysrahastosta olisi kovin vaikea sovittaa malliin, jossa maakuntavaltuustot päättäisivät hoidon järjestämisestä omalla alueellaan.
Terveydenhoitolain takaama valinnanvapaus taas olisi helposti rajattavissa maakunnan kokoiseksi, ja maakunnan suurimmat terveyspalveluja tarjoavat laitokset voisivat erikoistua.
Kainuun mallia on arvosteltu siitä, ettei maakuntahallinnolla ole valtaa päättää erilaisten kehittämisrahojen kohtalosta. Maakuntavaltuusto toimii tavallaan pankin haarakonttorina ja jakaa rahaa ennalta määrättyihin kohteisiin.
Tampereen yliopistossa on tutkittu Kainuun mallin onnistumista ja myös arvioitu sen siirrettävyyttä muualle Suomeen. Parhaiten malli näyttäisi sopivan Kainuun kaltaisille alueille, vanhenevan ja vähenevän väestön maakuntiin.
Mallin arvellaan sopivan myös kaupunkialueille, etenkin jos sen avulla pystytään ratkaisemaan kuntarajat ylittävien palveluiden järjestäminen kilpailevien kuntien kesken.