AKTIVOINTISUUNNITELMA TEHTY - PDF
Download "AKTIVOINTISUUNNITELMA TEHTY"
1 AKTIVOINTISUUNNITELMA TEHTY Kokkolan pitkäaikaistyöttömyys ja aktivointipolitiikka rekisteritietojen valossa JOHANNA ALATALO JA MARJA PAANANEN STOS620 Pro gradu tutkielma Jyväskylän yliopisto Kokkolan yliopistokeskus Chydenius Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta Sosiaalityö Lokakuu 20072 TIIVISTELMÄ Jyväskylän yliopisto Kokkolan yliopistokeskus Chydenius Yhteiskuntatieteellinen tiedekunta Alatalo, Johanna ja Paananen, Marja: Aktivointisuunnitelma tehty. Kokkolan pitkäaikaistyöttömyys ja aktivointipolitiikka rekisteritietojen valossa. Pro gradu-tutkielma, 101 sivua. Sosiaalityö Syyskuu 2007 Tutkimuksen tarkoituksena oli saada tietoa kokkolalaisista 25 vuotta täyttäneistä pitkäaikaistyöttömistä, joille on tehty aktivointisuunnitelma. Tutkimme pitkäaikaistyöttömyyttä ja aktivointipolitiikkaa rekisteriaineistojen avulla. Kuvasimme pitkäaikaistyöttömyyden rakennetta ja pitkäaikaistyöttömien osallistumista aktivoiviin toimenpiteisiin. Lisäksi selvitimme aktivointisuunnitelmaan osallistuneiden tämän hetkistä tilannetta. Tutkimustulosten avulla analysoimme aktivointipolitiikan mahdollisuuksia auttaa pitkäaikaistyöttömiä kohti työllistymistä tai muita ratkaisuja pois työttömyydestä. Tutkimusaineiston perusjoukon, josta otimme 366 henkilön otoksen, muodostivat Kokkolalaiset 25 vuotta täyttäneet pitkäaikaistyöttömät, joille oli tehty aktivointisuunnitelma ajanjaksolla Aineisto on kerätty työnhakijarekisteristä ja toimeentuloturvan asiakasrekisteristä. Tutkimusaineistoa analysoimme SPSS - ohjelmaa apuna käyttäen. Tutkimuksen yhtenä tarkoituksena oli kehittää rekisteritietojen käyttöä ja hyödyntämistä tiedon tuottamisessa. Tutkimustulosten mukaan pitkäaikaistyöttömien joukossa on nähtävissä erityisen vaikeasti työllistyvien ryhmiä, joille on kasaantunut erilaisia työllistymisen esteitä. Työllistymisen esteinä nousi esiin velkaisuus, ammattikoulutuksen puute sekä vähäinen työkokemus avoimilta työmarkkinoilta. Lakimuutokset velvoittavat viranomaisia ja pitkäaikaistyöttömiä yhteistyöhön. Työttömyyden pitkittyminen tuo ongelmien kasaantumista, mikä korostaa yhteistyön merkitystä. Yhteistyö laajentaa käytettävissä olevia keinoja ja menetelmiä, joiden avulla on mahdollisuus etsiä pitkäaikaistyöttömyyteen liittyvien ongelmien ratkaisuja paremmin. Työnhakijarekisterissä ja toimeentuloturvan asiakasrekistereissä on paljon hyödyntämätöntä tietoa. Dokumentointia kehittämällä ja kirjaamiskäytäntöjä yhtenäistämällä voidaan rekisteritietoja kehittää entistä paremmin tutkimus- ja tilastointikäyttöön soveltuvaksi. Tutkimus- ja tilastotiedon avulla voidaan rekistereissä oleva tieto tuoda käytännön kehittämistyön välineeksi. Avainsanat: pitkäaikaistyöttömyys, aktivointi, kuntouttava työtoiminta, aktivointisuunnitelma, rekisteriaineistotutkimus3 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYS TYÖTTÖMYYDEN SEURAUKSET YKSILÖTASOLLA TYÖTTÖMYYS JA KANNUSTINLOUKUT AKTIVOINTIPOLITIIKKA EUROOPPALAINEN MALLI SUOMEN MALLI NÄKÖKULMIA PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYTEEN JA KANNUSTAVUUTEEN TUTKIMUKSEN TOTEUTTAMINEN TUTKIMUSTEHTÄVÄ TUTKIMUSMETODI REKISTERITUTKIMUS KOKKOLAN AKTIVOINTIPOLITIIKKA JA PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYS PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYDEN KUVA JA AKTIVOINNIN POLUT IKÄ- JA SUKUPUOLIJAKAUMA SEKÄ KOULUTUSTASO TERVEYSRAJOITTEET OSALLISTUMINEN AKTIIVITOIMENPITEISIIN TÄMÄN HETKINEN TILANNE PASSIIVISTEN RYHMÄ ETÄISYYS TYÖMARKKINOISTA KANNUSTAVUUTTA JA SANKTIOITA... 704 8.1. SANKTIOT VELKAISUUS PITKÄAIKAISTYÖTTÖMÄN TYYPPEJÄ AVOIMILLE TYÖMARKKINOILLE TYÖLLISTYNYT PASSIIVINEN AKTIIVINEN AMMATTITAIDOTON VELKAINEN ULKOPUOLINEN KOLME KIVEÄ TYÖLLISTYMISEN TIELLÄ TÖIHIN JA ULOSOTTOON AMMATTITAIDOTTOMANA TYÖMARKKINOILLE PITKÄ AIKA AVOIMISTA TYÖMARKKINOISTA AKTIVOINTIPOLITIIKAN MAHDOLLISUUDET JA RAJOITUKSET LÄHTEET... 965 KUVAT KUVA 1 Vertailu työmarkkinatuen saajien rakenteesta eräissä kunnissa KUVA 2 Kuntouttavaan työtoimintaan osallistuneet vuosina KUVA 3 Kuntouttavaan työtoimintaan osallistuneiden kokonaismäärät sekä naisten ja miesten osuudet KUVA 4 Aineiston pitkäaikaistyöttömien työttömyyden kesto maksettujen työmarkkinatukipäivien perusteella (N=366) KUVA 5 Aika avoimista työmarkkinoista (N=366) KUVA 6 Toimeentulotuen perusosan alennukset ikäryhmittäin (N=251) KUVA 7 Työmarkkinatuen karenssit ikäryhmittäin (N=366) TAULUKOT TAULUKKO 1 Ikä- ja sukupuolijakauma (N=366) TAULUKKO 2 Ammattijakauma (N=366) TAULUKKO 3 Ammattijakauma ikäryhmittäin (N=366) TAULUKKO 4 Koulutusaste ikäryhmittäin (N=366) TAULUKKO 5 Terveysrajoitteet (N=117) TAULUKKO 6 Tämän hetkinen tilanne (N=366) TAULUKKO 7 Ristiintaulukointi osallistumisesta aktivointitoimenpiteisiin ja tämän hetkisestä tilanteesta (N=366) TAULUKKO 8 Velkaisuus ikäryhmittäin (N=366) TAULUKKO 9 Velkaisuus sukupuolen mukaan (N=366)... 736 1 1. JOHDANTO Pitkäaikaistyöttömyys on edelleen polttava ja ajankohtainen ongelma, vaikka kokonaistyöttömyys on kääntynyt laskuun. Euroopassa on haettu pitkäaikaistyöttömyyden ongelmaan ratkaisua jo pitkään. Keinoina ovat olleet erilaiset aktivointipoliittiset ohjelmat. Suomessa laki kuntouttavasta työtoiminnasta astui voimaan , joka oli eurooppalaisen aktivointipolitiikan suomalainen sovellus. Lain tarkoituksena on parantaa pitkään työttömänä olleiden työllistymismahdollisuuksia ja elämänhallintaa. Kuntouttavan työtoimintalain piiriin kuuluvat asiakkaat ovat pitkäaikaistyöttömiä. Lain myötä aikuissosiaalityö sai toimeentulotukityön rinnalle kaivattuja työvälineitä ja resursseja aikuisten parissa tehtävään työhön. Konkreettisin esimerkki tästä oli kuntouttava työtoiminta, joka tuli lain myötä kunnan järjestämisvastuulle kuuluvaksi sosiaalipalveluksi. Kuntouttavan työtoimintalain tavoite on pitkittyneestä työttömyydestä kärsivien asiakkaiden uudenlainen auttaminen tai aktivoiminen. Lain säätäjä ei asettanut ennakkoon reformille minkäänlaisia määrällisiä tavoitteita, esimerkiksi avoimille työmarkkinoille työllistyneiden osuudeksi. Julkinen kritiikki on kuitenkin kohdistunut nimenomaan lain työllistämisvaikutuksiin avoimille työmarkkinoille (esim. HS ). Silloinen työministeri Tarja Filatov vastasi esitettyyn kritiikkiin (HS ), että lakia ei pitäisi arvioida sen perusteella, miten aktivointiin osallistuneet ovat onnistuneet saamaan työpaikkoja. Hänestä laki kuntouttavasta työtoiminnasta on puhtaasti sosiaalipolitiikkaa, jonka tarkoituksena on ehkäistä syrjäytymistä. Työttömien aktivointia tutkineet Ala-Kauhaluoma ym. (2004, 135) toteavat tutkimuksessaan edelliseen keskusteluun viitaten, että tuloksellisuuden arvioinnissa käytetään kahta näkökulmaa sijoittumiskriteeriä ja auttamiskriteeriä. Sijoittumiskriteeristä puhuttaessa viitataan lain määrällisiin, kvantifioitavissa oleviin tuloksiin. Tällaisia ovat esimerkiksi asiakkaiden työllistymistä tai muuta palvelun jälkeistä sijoittumista kuvaavat luvut. Tuloksellisuus näyttäisi tämän kriteerin osalta pohjautuvan siihen, kuinka suuri osuus työttömistä on kyennyt aktivointihaastattelun läpikäytyään irtautumaan työttömyydestä.7 2 Auttamiskriteerin näkökulma on edellistä laajempi. Siinä huomioidaan edellä mainittujen tavoitteiden lisäksi yksilön hyvinvointia tukevat seurausvaikutukset, jotka taas ehkäisevät syrjäytymistä. Uusin pitkäaikaistyöttömyyden vähentämiseen pyrkivä lakimuutos on työmarkkinatukiuudistus, joka astui voimaan Työmarkkinatukiuudistuksella haluttiin vauhdittaa muun muassa kuntouttavan työtoimintalain toteuttamista kunnissa. Lakimuutos toi uuden rahoitustehtävän kunnille eli vuoden 2006 alusta lukien kunnat osallistuvat työmarkkinatuen rahoitukseen. Kunnat rahoittavat puolet siitä työmarkkinatuesta, joka myönnetään yli 500 päivää tukea saaneille pitkäaikaistyöttömille. Kunnat osallistuvat kuitenkin vain passiivitukea saavien työmarkkinatukikustannuksiin. Aktiivitoimien piirissä olevien pitkäaikaistyöttömien työmarkkinatuen maksaa edelleen valtio. Kuntouttavan työtoimintalaki ja työmarkkinatuki uudistus ovat lisänneet kuntien paineita pitkäaikaistyöttömyyden hoitamiseksi. Työmarkkinatukiuudistukseen liittyen on Kokkolassa kuten varmasti jokaisessa Suomen kunnassa pohdittu, mikä on paras tapa edelleen kehittää paikallisen tason toimintaa muuttuneessa tilanteessa. Mikä on kunnan kannalta taloudellisesti järkevää, mikä on työntekijäresurssien kannalta mahdollista ja lopulta mikä on inhimillistä? Pitkäaikaistyöttömyyden parissa tehtävän työn suunnittelemista ja toteuttamista varten on hyödyllistä saada enemmän tietoa Kokkolan pitkäaikaistyöttömyydestä. Kokkolassa sosiaalitoimi ja työvoimahallinto ovat tehneet yhteistyötä jo ennen kuntouttavan työtoimintalain voimaantuloa ja työmarkkinatukiuudistusta työttömyyden hoidossa, mutta lakimuutosten myötä toiminnasta tuli organisoidumpaa ja laajempaa. Meitä aihe kiinnostaa henkilökohtaisesti oman työkokemuksemme kautta. Olemme molemmat työskennelleet aikuissosiaalityössä sosiaalityöntekijöinä kuntouttavan työtoimintalain mukaisesti pitkäaikaistyöttömien parissa. Keskeisin työmenetelmä on ollut aktivointisuunnitelmien laatiminen pitkäaikaistyöttömille yhteistyössä työvoimaneuvojan ja asiakkaan kanssa. Aktivointisuunnitelmassa kartoitetaan asiakkaan elämäntilannetta ja8 3 sovitaan toimista, joiden tarkoituksena on parantaa työttömän työllistymismahdollisuuksia sekä elämänhallintaa. Viranomaiset ovat velvollisia kutsumaan henkilön aktivointisuunnitelman laadintaan työttömyyden perusteella maksetun työmarkkinatuen tai toimeentulotuen jatkuttua laissa säädetyn ajan. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on saada tietoa kokkolalaisista 25 vuotta täyttäneistä pitkäaikaistyöttömistä, joille on tehty aktivointisuunnitelma. Tutkimuksemme tarkoituksena on tutkia aktivointiyhteistyön toteutumista rekisteriaineistojen, pitkäaikaistyöttömyyttä ja aktivointipolitiikkaa koskevan tutkimuksen sekä oman aktivointiyhteistyössä saadun työkokemuksemme avulla. Tutkimuksen avulla kuvaamme pitkäaikaistyöttömyyden rakennetta ja pitkäaikaistyöttömien osallistumista aktivoiviin toimenpiteisiin. Lisäksi selvitämme aktivointisuunnitelmaan osallistuneiden tämän hetkistä tilannetta. Aineisto kerätään työvoimatoimiston työnhakijarekisteristä ja perusturvan toimeentuloturvan asiakasrekisteristä. Aineisto muutetaan muuttujiksi määrällisesti käsiteltävään muotoon ja analysoidaan SPSSohjelmalla. Tutkimustuloksista toivomme olevan hyötyä ainakin paikallisen aktivointiyhteistyön käytännön työn suunnittelussa ja toteuttamisessa. Työn kehittämisen tulee ensisijaisesti toimia siten, että pitkäaikaistyöttömien tilanne paranee. Siten toivomme tutkimustulosten hyödyttävän pitkäaikaistyöttömiä itseään. Vaikka tutkimus on paikallinen, antaa tutkimustulokset viitteitä myös muiden alueiden pitkäaikaistyöttömien tilanteesta. Sosiaalityön näkökulmasta työttömyys on ongelma ja lisää muiden samanaikaisten ongelmien riskiä. Aktivointihaastattelun tarkoituksena on saada mahdollisimman kokonaisvaltainen kuva pitkäaikaistyöttömän tilanteesta. Tämän pohjalta pitkäaikaistyötön, työvoimaneuvoja ja sosiaalityöntekijä voivat rakentaa polkuja joko työelämään tai muualle. Usein tarvitaan useampia työvoimapoliittisia toimia ja sosiaali- tai terveyspalveluita ennen pyrkimistä avoimille työmarkkinoille. Osalle pitkäaikaistyöttömistä avoimille työmarkkinoille työllistyminen ei näytä kuitenkaan olevan mahdollista. Heille tulisi löytyä muita pidempikestoisia tai pysyviä ratkaisuja vaihtoehtona passiiviselle työttömyydelle.9 4 Aktivointisuunnitelman yhtenä tavoitteena on tehostaa työvoima- ja sosiaalipalvelujen tarjontaa sekä parantaa näiden yksilöllistä kohdentumista. Yhteistyön kautta oletetaan työkykyä tai työhönmenoa estävien sosiaalisten ja terveydellisten syiden tulevan esille aikaisempaa systemaattisemmin. Ala-Kauhaluoman ym. (2004, 125) tutkimuksessa todettiin, että pääsääntöisesti aktivointisuunnitelmaan osallistuneet katsoivat heti suunnitelman teon jälkeen, että suunnitelma oli heidän kohdallaan joko erittäin tarpeellinen tai melko tarpeellinen. Tutkimuksemme rakenne etenee siten, että käsittelemme aluksi tutkimuksen teoreettista viitekehystä, johon sisältyy pitkäaikaistyöttömyyteen ja aktivointipolitiikkaan liittyvät teoreettiset ja poliittiset keskustelut. Lisäksi esittelemme aiheesta tehtyjä aiempia tutkimuksia ja Kokkolan paikallistilannetta liittyen pitkäaikaistyöttömyyteen ja kuntouttavan työtoimintalain toteuttamiseen. Toiseksi käsittelemme tutkimuksen kulkua, esittelemme tutkimusongelmat, tutkimusaineiston ja tutkimusmenetelmät. Kolmanneksi esittelemme tutkimustulokset ja tulosten kautta pyrimme peilaamaan saatuja tutkimustuloksia olemassa olevaan tutkimustietoon. Tutkimuksessa selvitämme kokkolalaisten aktivointisuunnitelman tekoon osallistuneiden pitkäaikaistyöttömien elämäntilannetta erilaisten taustamuuttujien avulla sekä osallistumista erilaisiin aktivointitoimenpiteisiin. Selvitämme, onko erilaisilla taustatekijöillä kuten koulutuksella, työhistorian pituudella ja iällä vaikutusta esimerkiksi aktivointitoimenpiteisiin osallistumiseen tai työllistymiseen avoimille työmarkkinoille. Lisäksi kokoamme vielä yhteen tutkimuksemme tärkeimmät tulokset, pohdimme tutkimuksen luotettavuutta ja yleistettävyyttä sekä tutkimusprosessia kokonaisuutena. Lopuksi pohdimme aktivointipolitiikan rajoituksia ja mahdollisuuksia auttaa pitkäaikaistyöttömiä. Haluamme kiittää professori Aila-Leena Matthiesia, gradumme pääohjaajaa Tuomo Kokkosta ja yliopiston opettaja Hannu Piiroista neuvoista ja tuesta gradutyöskentelymme eri vaiheissa. Metodologisista neuvoista haluamme kiittää Kokkolan yliopistokeskuksen tutkija Jouni Kaipaista. Lisäksi kiitämme Kokkolan kaupunkia ja Kokkolan työvoimatoimistoa yhteistyöstä ja mahdollisuudesta päästä tutkimaan tätä aihetta perusturvan ja työvoimahallinnon rekisteritietojen avulla. Tämän tutkimuksen tekemistä varten olimme työstämme10 5 opintovapaalla, jonka osaltaan mahdollisti Keski-Pohjanmaan kulttuurirahaston Anders Chydeniuksen rahastosta saamamme apuraha, josta kiitos.11 6 2. PITKÄAIKAISTYÖTTÖMYYS 1990-luvulta näihin päiviin työttömyyttä on tutkittu varsin paljon eri tieteen aloilla muun muassa yhteiskuntatieteissä ja taloustieteissä. Tässä tutkimuksessa pitkäaikaistyöttömyyttä ja sen seurauksia kuvataan eri tutkimusten valossa, joissa pitkäaikaistyöttömyys on voitu määritellä eri tavoin. Tilastokeskuksella ja työvoimahallinnolla on omat määritelmänsä pitkäaikaistyöttömyydelle. Tässä tutkimuksessa tarkoitamme pitkäaikaistyöttömillä kuntouttavan työtoimintalain mukaista määritelmää eli pitkäaikaistyöttömiksi määrittyvät työttömät, joille on tehty aktivointisuunnitelma. Tyypillisesti työttömyyttä on tutkittu sekä kansantaloudellisena että sosiaalisena ongelmana. Esimerkiksi yhteiskuntatieteellistä tai yhteiskuntatieteellisesti orientoitunutta tutkimusta työttömien selviytymisestä, syrjäytymisestä ja merkitysvarannoista on tehty työttömyydestä yleisesti ja erityisryhmiin kohdennetusti. Työttömyyttä koskevista tutkimuksista Kortteisen ja Tuomikosken vuonna 1998 julkaisema tutkimus Työtön on keskeinen. Pitkittyneen työttömyyden mukana tulee usein mahdollisuuksien kapeutumista, esimerkiksi taloudellisen tilanteen heikkouden ja sosiaalisten suhteiden vähenemisen takia. Kyse on tuskin yksiselitteisestä syy-seuraussuhteesta vaan pikemminkin monimuotoisesta ongelmavyyhdestä. Pitkäaikaistyöttömät eivät kuitenkaan ole yhtenäinen ryhmä, vaan jokaisella työttömällä on oma elämäntarinansa luvun alun lama-aikana työttömyys ryöpsähti käsiin. Tuolloin elettiin massatyöttömyyden aikaa ja työttömäksi joutumisen todennäköisyys kohtasi useampia ihmisiä. Massatyöttömyyden aikana työttömyys oli yleisesti hyväksyttävämpää sen koskettaessa useita ihmisiä. Lama on kuitenkin ohitettu ja Suomessa on eletty jo vuosia nousukautta, virta pitkäaikaistyöttömyyteen jatkuu kuitenkin edelleen, eikä siis ole vain laman peruja (Aho, 2005a, 21). Laman vaikutusta ei silti voi ohittaa, vaan se jätti pysyvät jäljet monien ihmisten elämään. Työttömiksi vuosien joutuneista neljäsosa päätyi pitkäaikaistyöttömiksi. Sitä vastoin 1990-luvun loppupuolella työttömiksi jääneillä on ollut jo paremmat mahdollisuudet. Pitkäaikaistyöttömien mahdollisuudet löytää töitä ovat kuitenkin12 7 alhaiset. Tämän vuoksi työttömyys päättyy todennäköisemmin johonkin muuhun kuin työllistymiseen. Erityisesti laman aikana työttömiksi jääneistä pitkäaikaistyöttömistä suuri osa siirtyi aktiivisen työvoimapolitiikan piiriin. Lisäksi vain harva tukitoimiin osallistuva löysi töitä, joten iso osa heistä päätyi uudelleen työttömiksi. (Verho, 2005, ) Huolimatta työllisyyden pitkästä lähes yhtäjaksoisesta kasvusta vaikeasti työllistyvien määrä on edelleen korkea. Vaikeasti työllistyvien määrä on seurasta sekä 1990-luvun laman aiheuttaman työttömyyden pitkittymisestä että jatkuvasta tulovirrasta pitkäaikaistyöttömyyteen. Kortteinen ja Tuomikoski (1998) toteavat laman jälkimainingeissa 1990 luvun lopulla ilmestyneessä tutkimuksessaan Työtön, että työttömien enemmistö on toistaiseksi selvinnyt varsin kohtuullisesti, mutta samalla huono-osaisuus on alkanut kasautua. Nykyään puhutaan yhteiskunnan polarisoitumisesta, tämä polarisoituminen on heidän mukaansa nähtävissä myös työttömien keskuudessa. Kortteisen ja Tuomikosken tutkimuksen aikoihin lama oli jo ohitettu, mutta se oli ajallisesti lähellä. Nyt lama on kaukana takanapäin, mutta on edelleenkin varmasti osa monen pitkäaikaistyöttömän historiaa. Kortteinen ja Tuomikoski (1998, ) näkevät työttömyyden pitkittymisen vaikuttavan olennaisesti ongelmien kasvuun. Kuitenkin, jos ihmisten elanto on turvattu ja yhteisyyssuhteet kunnossa, työttömät kestävät - ainakin terveytensä puolesta - työttömyytensä pitkittymistä varsin hyvin. Vasta kolmen yhtäjaksoisen työttömyysvuoden jälkeen tavalla tai toisella ongelmaisten työttömien osuus kasvaa noin puoleen. Tämäkin tieto tukee mielestämme jo käsitteeksi muodostuneen varhaisen puuttumisen merkitystä myös työttömyyden hoidossa. Työttömyys on entistä lujemmin kiinni huono-osaisuudessa. Tämä liittyy nimenomaan työttömyyden pitkittymiseen. Huono-osaisuus työttömien keskuudessa on lisäksi kasautunut sellaisille ihmisille, joiden lähtöasema eli työttömyyttä edeltävä työmarkkina-asema on ollut keskimääräistä heikompi. Työttömyys iskee edelleen keskimääräistä useammin sellaisiin ihmisiin, jotka ovat taustaltaan työväenluokkaisia ja joilla on matala koulutus ja aiempia työttömyyskokemuksia. Lähtöasemaltaan huono-osaiset myös selviytyvät työttömänä lähtöasemaltaan hyväosaisia heikommin ja heidän osuutensa työttömien keskuudessa kasvaa13 8 työttömyyden pidetessä. Sosiaalisen tuen puute, talouden pettäminen ja heikkenevä terveys kytkeytyvät työttömyyden pitkittymiseen ja toisiinsa. (Kortteinen ja Tuomikoski 1998, 166, ) Kortteisen ja Tuomikosken (1998, 179) tutkimuksen aikoihin he totesivat huono-osaisuuden koskevan toistaiseksi vain pitkäaikaistyöttömien vähemmistöä. Tämän vähemmistön osuuden ja määrän he näkivät kuitenkin jo tuolloin olevan kasvussa työttömyyden pitkittymisen myötä. Tutkimuksen nojalla ne ihmiset, jotka maan aiempien vuosikymmenten suotuisa kehitys on imenyt mukaan työvoiman alimmaksi kerrokseksi tai marginaaliksi, oli tuolloin putoamassa ja heistä oli muodostumassa uusi, pysyväistyöttömien ryhmä. Kortteisen ja Tuomikosken tutkimuksen aikoina aktivointipolitiikka ei ollut vielä lyönyt Suomessa itseään läpi, vaikka jo tuolloin sosiaali- ja työvoimapoliittista keskustelua oli viime vuodet hallinnut ajatus kannustavuudesta. Kannustavaa politiikkaa perusteltiin ajatuksella siitä, että ilman kiihokkeita työttömät vain nostavat korvauksiaan. Kortteinen ja Tuomikoski tulkitsevat yhden tutkimuksensa keskeisen tuloksen perustelevan juuri tätä pelkoa. Paluu palkkatyöhön ei ole työttömän selviytymisen kannalta välttämätöntä, riittää, jos on toimivat yhteisyyssuhteet ja jos talous pysyy edes kohtuullisessa kunnossa. He kysyvätkin, eikö tämä samalla merkitse sitä, että on aito sosiaalinen perusta riippuvuuskulttuurin syntymiselle. Toisaalta työttömän aseman suhteellinen heikkous kannustaa etsimään töitä, mutta jos työttömyys pidentyy ja ahdinko kasvaa, jossakin vaiheessa saavutetaan raja, jonka jälkeen lisäahdinko ei enää kannusta vaan vaikuttaa pikemminkin syrjäytymistä edistävästi. (Kortteinen ja Tuomikoski 1998, 180.) Vastausta työttömien selviytymistä koskevaan ongelmaan Kortteinen ja Tuomikoski etsivät myös kansalaisyhteiskunnasta todeten kuitenkin sen riittämättömäksi: nojaaminen kansalaisyhteiskunnan sisäisiin sosiaalisiin resursseihin ei juuri pysty estämään eriarvoisuutta kärjistymästä. Sen vaikutus on heidän mukaansa pikemminkin päinvastainen. Ne jotka eniten apua tarvitsisivat, ovat myös kansalaisyhteiskunnan sisällä heikoimmassa asemassa. Pitkittyneeseen työttömyyteen liittyy sellaista huono-osaisuutta, jota tuskin on mahdollista14 9 hoitaa markkinaehtoisesti tai kansalaisyhteiskunnan voimin. Yhteenvetona tutkimuksensa tuloksista Kortteinen ja Tuomikoski toteavat, että jos tahdotaan estää huono-osaisuuden kasautumista, ensisijaista olisi pitää huolta siitä, että sosiaaliturvan pohjimmainen taso olisi turvallinen ja riittävä. (Kortteinen ja Tuomikoski 1998, ) Uskomme pitkäaikaistyöttömyyden rakenteen muuttuneen Kortteisen ja Tuomikosken tutkimuksen ajoista siten, että heidän mainitsemansa työttömien polarisoituminen on edelleen syventynyt. Yhä selkeämmin on nähtävissä erittäin vaikeasti työllistyvien työttömien ryhmä, joille on kasaantunut myös muita talouteen, terveyteen ja elämänhallintaan liittyviä ongelmia. Työttömille kasaantuvista ongelmista on saatu tutkimustuloksia niin kansainvälisesti kuin kotimaassakin. Ongelmat liittyvät terveyteen, talouteen ja sosiaaliseen tilanteeseen. (Kalimo & Vuori 1992, 29.) Ylipäätään työmarkkinoilla epävarmuus on pysyvästi lisääntynyt, josta kertoo muun muassa alkavien työttömyysjaksojen määrän pysytteleminen lamavuosien tasolla (Honkanen, 2007, 34). Korkea työttömyys on yleiseurooppalainen ongelma, joka lisää riskiä työttömyyden jäämisestä aiempaa korkeammalle tasolle pysyvästi (Kortteinen ja Tuomikoski, 1998, 13). Kun syrjäytymisprosessi yksilö- ja perhetasolla kerran on lähtenyt liikkeelle, sen katkaisu on hyvin vaikeaa (Ritakallio, 1994, 188). Pitkäaikaistyöttömyys on jo sinänsä riskitekijä ihmisen hyvinvoinnille. Selkeä seuraus pitkittyneestä työttömyydestä on taloudellisen tilanteen heikkeneminen. Pitkäaikaistyöttömyyden kaksi merkittävää riskitekijää ovat ammatillisen koulutuksen puute ja ikä. Kokon (2001) tutkimuksen mukaan pitkäaikaistyöttömiksi joutuivat muita useammin ne nuoret, jotka eivät jatkaneet ammatillisia opintojaan. Suomessa vuotiaitten työttömyysaste on korkeampi kuin muissa OECD-maissa. Ikääntyneiden työttömyys on huomattavasti yleisempää ja pitkäkestoisempaa kuin nuorten. Osa tästä selittyy ns. työttömyyseläkeputkijärjestelmällä, jonka kautta moni siirtyy eläkkeelle. Kokkolan seutukunnassa ikääntyvien yli 55-vuotiaiden työllisyysaste on alhaisin Pohjanmaan TE - keskuksen alueella. (Pihlaja 2005, 31, 109.) Suomessa ruotsinkielisten suhteellinen osuus15 10 työttömistä on suomenkielisiä matalampi. Ruotsinkielisten työttömyys on pienempi myös alueilla, joissa suomenkielisiä on enemmistö. Syitä ilmiöille on löydetty vain rajallisesti. Ilmiö ei ole yhteydessä ainakaan ikään, koulutustasoon tai asuinpaikkaan. Perhesuhteisiin liittyvät tekijät näyttäisivät ainakin osaltaan vaikuttavan asiaan. (Saarela & Finnäs 2005, 498, 511.) Verhon mukaan työttömyyden keston tutkimuksessa yksi tärkeimmistä käsitteistä on duraatioriippuvuus. Sillä tarkoitetaan työllistymistodennäköisyyden riippuvuutta kuluneen työttömyysjakson pituudesta. Toisin sanoen, mitä pidempään henkilö on ollut työttömänä, sitä vaikeampaa hänen työllistymisensä on. Aktivointipolitiikan näkökulmasta on tärkeä tietää, milloin työllistymisen todennäköisyys laskee, jotta tukitoimenpiteet voidaan suunnata mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti. Jos duraatioriippuvuutta ei ole, on vähemmän merkityksellistä, missä työttömyyden vaiheessa esimerkiksi koulutusta tarjotaan. Toisaalta jos työllistymistodennäköisyys tippuu vuoden työttömyyden jälkeen, niin tukitoimia kannattaa suunnata vuoden työttömänä olleisiin. On kuitenkin hankala päätellä, milloin havaittu duraatioriippuvuus on todellista. Lähtökohtaisesti aktiivisemmat työnhakijat työllistyvät passiivisempia nopeammin, jolloin työttömyyden pitkittyminen liittyy ihmisten erilaisuuteen. (Verho, 2005, ) Tämä ei saa kuitenkaan tarkoittaa sitä, että erittäin pitkään työttömänä olleet nähtäisiin ryhmänä, johon tukitoimia ei kannata suunnata. Erilaiset tukitoimet, jotka parantavat työllistymisvalmiuksia, lisäävät osallisuutta ja elämänlaatua, ovat tärkeitä. Avoimille työmarkkinoille työllistyneiden osuus vähenee radikaalisti jo kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen ja esim kk työttömänä olleista 40 prosentilla työttömyys päättyy johonkin aktiivitoimenpiteeseen, puolella muuhun syyhyn ja vain 19 prosentilla työllistymiseen suoraan avoimille työmarkkinoille. Yli kaksi vuotta työttömänä olleiden joukosta yli kolmella neljäsosalla työttömyyden päättyminen on todennäköisempää muun syyn kuin työllistymisen tai aktivointitoimenpiteen kautta. (Pihlaja, 2005, 107.)16 Työttömyyden seuraukset yksilötasolla Yhteiskunnan tasolla työttömyys kasvattaa sosiaaliturvan kustannuksia ja yksilötasolla se on yhteydessä hyvinvoinnin heikkenemiseen. Työttömänä selviytyminen edellyttää riittävää sosiaaliturvaa ja yhteisöllisiä suhteita. Sosiaaliset suhteet voivat olla resurssi, joka edesauttaa terveyden ja työkyvyn ylläpitoa. Työttömyyteen voi kuitenkin liittyä myös ihmissuhteiden vähenemistä, jopa eristäytymistä, mikä taas voi syventää syrjäytymisen kokemusta. (Ala- Kauhaluoma ym., 2004, 123; Kortteinen & Tuomikoski, 1998.) Työttömille kasaantuu terveydellisiä, taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia. Mielenterveyden häiriöt, fyysiset sairaudet, itsemurhat ja laaja-alainen henkinen pahoinvointi ovat työttömille yleisempiä kuin työssä käyvillä. Pitkäaikaistyöttömistä noin joka neljännellä on vajaakuntoisuutta ilmaiseva diagnoosi, mikä on selvästi muita ryhmiä (joka kymmenennellä) enemmän. (Kalimo ja Vuori, 1992, 29; Kortteinen & Tuomikoski, 1998, 17; Ala-Kauhaluoma ym., 2004; Aho, 2005b, 36.) Taloudellisia ongelmia työttömyys tuo mukanaan kuitenkin vasta työttömyyden pitkittyessä (Taira, 2006, 123). Työttömien toimeentulo-ongelmat ovat selvästi lisääntyneet. Pitkäaikaistyöttömyys on nykyisin merkittävin köyhyysriskin lähde, ja siten työttömyyttä vähentämällä voidaan samalla vaikuttaa köyhyyteen. Pitkäaikaistyöttömät ovat yleensä oikeutettuja vain työttömyysturvan vähimmäistasoon. Tästä syystä pitkäaikaistyöttömät ovat aiempaa useammin myös toimeentulotuen asiakkaita. (Suoniemi, 2005, 71.) Poutasen pitkäaikaistyöttömyyttä käsittelevässä tutkimuksessa todetaan, että osa pitkittyneen työttömyyden kielteisistä vaikutuksista oli yhteisiä kaikille pitkäaikaistyöttömille, jotkut vain osalle heistä. Työllistystoimenpiteistä oli apua vain osalle pitkäaikaistyöttömiä. Tätä Poutanen selitti kohdejoukon monimuotoisuudella. (Poutanen, 2000, 117.) Olemme käyttäneet apuna Poutasen kuvaamia pitkäaikaistyöttömyyden tyyppejä osaltaan kuvatessamme omaa tutkimusaineistoamme. Poutanen määrittelee tutkimuksessaan pitkäaikaistyöttömyyden tyyppejä seuraavasti: 1) Nousijoilla sekä sisäinen että ulkoinen17 12 elämänhallinta onnistuvat ja myös paluu työelämään onnistuu. Poutasen omassa tutkimuksessa tämä ryhmä on teoreettinen, koska hänen aineistossaan ei ole työelämään palanneita pitkäaikaistyöttömien joukossa. 2) Sopeutujilla sisäinen elämänhallinta onnistuu, mutta ulkoinen ei onnistu. Sopeutujat eivät useinkaan koe palkkatyötä välttämättömäksi vaan tyytyvät työttömyystilanteeseen, mikäli toimeentulo on taattu. Työ on heille enemmän velvollisuus kuin esimerkiksi ihmissuhteiden tai sosiaalisen pääoman lähde. He eivät välttämättä tarvitse kompensaatiota muilla elämänalueilla voidakseen kohtuullisen hyvin työttömänä. 3) Turhautujilla sisäinen elämänhallinta ei onnistu, mutta ulkoinen onnistuu. Palkkatyö on heille väline- ja itseisarvo. He eivät saa tyydytystä työllistämistöistä vaan palkkatöistä avoimilla työmarkkinoilla. Vaikka he pystyvätkin löytämään kompensaatioita työttömyydestä johtuville hyvinvoinnin vajeille, työn puute ei ole kokonaan kompensoitavissa muilla elämänalueilla esimerkiksi hyvillä ihmissuhteilla. 4) Syrjäytyjillä on ongelmia sekä sisäisessä että ulkoisessa elämänhallinnassa. Syrjäytymistä ilmenee samaan aikaan monilla eri hyvinvoinnin alueilla ja elämänhallinnassa on puutteita useilla eri elämänalueilla. (Poutanen 2000, 77, ) 2.2. Työttömyys ja kannustinloukut Erilaisia muutoksia sosiaaliturvajärjestelmään on tehty runsaasti 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa luvun puolivälissä lamavuosina tavoitteista etualalla oli sosiaalimenojen säästäminen. Sittemmin muutoksilla on pyritty kannustamaan työttömiä aktiivisemmiksi, toisaalta joiltakin osin parantamaan työttömien ja muiden pienituloisten taloudellista asemaa. Arviointitutkimukset eräistä uudistuksista kertovat, että ne ovat hyvin heikosti jos ollenkaan lisänneet pitkäaikaistyöttömien työllistymistä avoimille työmarkkinoille. Tämä koskee lakia kuntouttavasta työtoiminnasta ja toimeentulotuen etuoikeutetun ansiotulo-osan kokeilua. (Hiilamo ym. 2004, Ala-Kauhaluoma ym ) Perusturvan varassa olevien työttömien samoin kuin toimeentulotukea saavien kotitalouksien määrä on pienentynyt vain hitaasti. (Honkanen 2006, 39.) Keskustelu sosiaaliturvan kannustavuudesta eli siitä, miten se ehkäisee tai rohkaisee työn18 13 etsimistä, leimaa sekä työllisyys- että sosiaalipoliittista keskustelua. Eri maiden sosiaaliturvaa on ryhdytty systemaattisesti seuraamaan ja vertaamaan kannustavuuden näkökulmasta, jättämällä sivuun tai toissijaiseksi kysymys siitä, miten riittävää sosiaaliturva on ja miten se vaikuttaa kansalaisten hyvinvointiin. Myös sosiaaliturvan tason yhteys yhteiskunnan taloudellisiin voimavaroihin sivuutetaan helposti tässä keskustelussa. OECD ja IMF:n suosituksissa annetaan eri maiden hallituksille varsin suorasanaisia ohjeita sosiaaliturvan tason alentamiseksi. Esimerkiksi IMF:n työvaliokunnan Suomea koskevassa kannanotossa heinäkuulta 1997 todetaan, että avokätiset sosiaaliturvaetuudet ovat työttömyyden alentumisen keskeinen este. (Honkanen 2007, 222.) Mielestämme kannustavuuden näkeminen suppeasti pelkkänä taloudellisena kannustavuutena on yksisilmäistä. Pahimmillaan se voi johtaa sosiaaliturvan madaltamiseen kauttaaltaan ja kurjistaa entisestään työttömien elämää. Sosiaaliturvan minimitason tulee olla kohtuullinen, kuitenkin niin, että työn tekeminen on aina kannattavaa. Toimeentulotukikokeilun loppuraportissa jossa selvitettiin mahdollisuuksia siirtää toimeentulotuen käsittely Kelalle - Haapola ja Mäntysaari (1997, 84 85) vastaavat työnteon kannattavuuteen yhteenvedonomaisesti, että pienituloisen palkansaajaperheen käytettävissä olevat tulot saattavat jossain elämänvaiheissa, joissa talous on kaikkein tiukimmillaan, jäädä lähelle toimeentulotuen takaamaa tasoa. Keskimäärin ottaen työssäkäynti kuitenkin kannattaa selvästi. Useimmiten taloudellinen avustaminen ja sosiaalityö eivät liity yhteen niin kiinteästi kuin Pohjoismaissa. Ammatillinen sosiaalityö on esimerkiksi Englannissa ja Yhdysvalloissa syntynyt paljolti julkisen köyhäinhoidon kritiikkinä, kun taas Suomessa ja ehkä myös muissa Pohjoismaissa sosiaalityöntekijäkoulutus syntyi pikemminkin köyhäinhoidon tarpeista, ja yhteys on edelleen vahva. Sosiaalityön ja sosiaaliavun yhteen liittämisen takana on ajatus avustuksen saajien aktivoinnin tarpeesta, jossa aktivointia voivat toki tehdä muutkin toimijat kuin sosiaalityöntekijät. (Haapola ja Mäntysaari 1997, 89.) Sosiaaliturvan muuttuminen vastikkeelliseksi on ollut yleinen trendi niin Euroopassa kuin sen19 14 ulkopuolellakin. Haapola ja Mäntysaari esittelevät (1997, 90 91) tarveharkintaisen vähimmäisturvan ja sosiaalityön suhdetta Isossa-Britanniassa, Saksassa, Ranskassa ja Tanskassa. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa sosiaalityö ja viimesijainen taloudellinen tuki erotettiin toisistaan Viimeisimmät uudistukset ovat entisestään vahvistaneet tarveharkinnan asemaa julkisessa sosiaaliturvassa. Kehitys kulminoitu vuoden 1988 sosiaaliturvauudistukseen, joka merkitsi lopullista eroamista Beveridge-suunnitelman periaatteista sekä pesäeroa sosiaalivakuutuksen keskeisestä roolista sosiaaliturvan takaajana. Saksassa viimesijaiseen taloudelliseen tukeen sisältyy aktiivisuusvelvoite, joka muistuttaa Suomen toimeentulotukilakiin välillisesti sisältyvää periaatetta: avunsaajan tulee pyrkiä parhaansa mukaan huolehtimaan omasta ja lähiomaistensa toimeentulosta. Tämän on tulkittu merkitsevän työnhakuvelvoitetta ja työn vastaanottamisvelvoitetta. Saksassa laki velvoittaa kunnat avustamaan asiakasta työn haussa. Kyse on ennen muuta siitä, että aktiivisella työllistämisellä halutaan vähentää asiakkaiden riippuvuutta sosiaaliavusta ja edistää sosiaalista integraatiota. Suomessa sosiaaliturvaan liittyviä kannustinongelmia on tutkinut muun muassa Stakesin tutkija Antti Parpo. Parpon tutkimuksessa lähes 13 prosentilla työttömistä työllistyminen kokoaikaiseen työhön ei lisännyt olennaisesti kotitalouden tuloja. Erityisesti tämä kohdistuu pienituloisiin, yksinhuoltajiin, nuoriin kotitalouksiin ja parisuhteessa eläviin lapsiperheisiin. Parpon mukaan työttömyysloukkuja laajamittaisena ongelmana on kuitenkin liioiteltu, useimmiten työllistyminen kokoaikaiseen työhön on taloudellisesti palkitsevaa. Hän toteaa tuloloukkojen purkamisella olevan vaikutusta lyhyiden työsuhteiden kautta saadun taloudellisen hyödyn näkökulmasta. Työllistymisen näkökulmasta on tärkeämpää poistaa työttömyysloukkoja ja kannustaa vastaanottamaan kokopäiväistä työtä. Tulonsiirtojärjestelmän kannustinloukkojen poistaminen kohdistuu vaikutuksiltaan työvoiman tarjontaan. Työttömien työllistyminen on sidoksissa sen lisäksi työvoiman kysyntään. Mahdollisuuksien tasa-arvon lisääntyminen kannustavamman tulonsiirtojärjestelmän kautta ei voi toteutua, mikäli työmarkkinoilla ei ole kysyntää työttömän työpanokselle. (Parpo 2004, 92, ) Jaamme Parpon käsityksen, jonka mukaan sosiaaliturvaan yksinomaan passivoivana tekijänä tulee suhtautua kriittisesti, työ saatujen tulojen lisäksi tuo sosiaalisia20 15 suhteita ja jäsentää vapaa-aikaa sekä mahdollistaa yhteiskunnallisesti hyväksytyn tavan hankkia elantonsa. Parpon tutkimuksessa on huomioitu kannustinnäkökulmasta tulonsiirtojen ja palkkatulojen vaikutuksia kotitalouden tuloihin. Tutkimuksessaan hän ei kuitenkaan huomioi ulosotossa olevien velkojen vaikutusta työnteon kannustavuuteen. Osalla työttömistä on mitä todennäköisimmin myös ulosottoon menneitä velkoja. Velkaisuus on yksi työn vastaanottamisen kannustavuutta heikentävä tekijä.(valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 2001, 84 87). Yleinen palkkataso ei selitä työttömyyden kasvua. Esimerkiksi Suomessa työpaikkojen väheneminen on ollut suurinta niillä aloilla, jotka ovat perinteisesti matalapalkkaisia (metsätyö). Uusi teknologia korvaa helpoiten sellaisia rutiinitöitä, joiden tekemiseen tarvitaan vähän ammattitaitoa ja joissa siihen liittyen on matala palkkataso. Tässä piilee yksi kannustamista korostavien oppien heikkouksista. Pienituloisia köyhiä voidaan kannustaa sellaisiin töihin, joita on helppo hävittää uudella tekniikalla. Teknologia toisaalta hävittää työpaikkoja myös aloilta, joilla on korkea palkka- ja koulutustaso. Toisia töitä, vaikka rutiiniluonteisiakin on vaikea automatisoida. Tällaisia töitä on yleensä palvelualoilla. (Honkanen, 2007, 137.) Työmarkkinat ovat muuttuneet teknologian kehittyessä valtavasti eikä kehityksen vaikutukset ole yksinomaan positiivisia. Osalla sopeutuminen kokoajan muuttuviin työelämän vaatimuksiin ei ole onnistunut ja heikoimmassa työmarkkina-asemassa olevat ovat syrjäytyneet työmarkkinoilta. Kannustinloukkopuheet ovat saaneet osakseen myös kritiikkiä, muun muassa Hiilamo kritisoi voimakkaasti fiktiivisiä kannustinlaskelmia ja niiden kykyä kuvata sitä, miksi ihmiset käyvät töissä. Kannustavuus kun ei ole vain sitä, miten kotitalouden tulot muuttuvat, vaan myös työssäkäyntiin sosiaalisesti kannustavat tekijät tulisi huomioida (2003, 88). Erilaisten pitkäaikaistyöttömille suunnattujen tukimuotojen avulla monelle työttömälle avautuu mahdollisuus päästä osalliseksi työelämään. Työelämän kautta syntyvällä osallisuudella voi olla työttömän elämänhallinnalle suuri merkitys. Näytä lisää
Lausunto hallituksen esitykseen 113/2016 YTM Ville-Veikko Pulkka Kelan tutkimus ville-veikko.pulkka@kela.fi Työnteon taloudellinen kannustavuus ansioturvalla tärkein mittari työllistymisveroaste (bruttotulot-verotveroluonteiset Lisätiedot EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO. Bryssel, 12. maaliskuuta 2014 (17.03) (OR. en) 7655/14 SOC 194 ILMOITUS. Sosiaalinen tilanne EU:ssa Neuvoston päätelmät
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO Bryssel, 12. maaliskuuta 2014 (17.03) (OR. en) 7655/14 SOC 194 ILMOITUS Lähettäjä: Vastaanottaja: Asia: Neuvoston pääsihteeristö Valtuuskunnat Sosiaalinen tilanne EU:ssa Neuvoston Lisätiedot teemoihin PalKO hankkeessa
Näkökulmia osallisuuden teemoihin PalKO hankkeessa Kati Närhi ja Tuomo Kokkonen Jyväskylän yliopisto / Kokkolan yliopistokeskus Chydenius Aikuissosiaalityön päivät 2012 Rovaniemi PalKO: palvelut ja kansalaisosallistuminen Lisätiedot Työllisyyskokeilut myönteisiä odotuksia ja mahdollisuuksia?
Kestävä työ ja työkyky - Polkuja työelämään Tempo hanke Pirkko Mäkelä-Pusa, Kuntoutussäätiö Osatyökykyisyys ja työelämä Hyvinvointiyhteiskunnan turvaaminen edellyttää korkeampaa työllisyysastetta ja pidempiä Lisätiedot Kommentteja Irmeli Penttilän ja Päivi Keinäsen tutkimukseen Toimeentulo, työttömyys ja terveys. Arja Jolkkonen
Kommentteja Irmeli Penttilän ja Päivi Keinäsen tutkimukseen Toimeentulo, työttömyys ja terveys Arja Jolkkonen ECHP ECHP tuo rekisteripohjaisen pitkittäistutkimuksen rinnalle yksilöiden subjektiivisten Lisätiedot Perimmäinen kysymys. Työllistämisen tukitoimien vaikuttavuuden arvioinnista. Mitkä ovat tukitoimen X vaikutukset Y:hyn? Kari Hämäläinen (VATT)
Työllistämisen tukitoimien vaikuttavuuden arvioinnista Kari Hämäläinen (VATT) VATES päivät, 5.5.2015 Perimmäinen kysymys Mitkä ovat tukitoimen X vaikutukset Y:hyn? 1 Kolme ehtoa kausaaliselle syy seuraussuhteelle Lisätiedot Työllisyydenhoito kunnassa
Etelä-Savon välityömarkkinat ja työllisyyden hoidon haasteet 2015 Verkostoja hyödyntäen järjestöjen kautta aitoon työllistymiseen 15.10.2014 1 17.10.2014 Etelä-Savon TE-toimisto/ Rakennepoliittinen ohjelman Lisätiedot Hyvinvointiyhteiskunnan haasteet
Hyvinvointiyhteiskunnan haasteet Päivi Lipponen Kansanedustaja, Tulevaisuus - ja talousvaliokuntien jäsen Filosofian tohtori Suomalaisen yhteiskunnan tulevaisuus Hyvinvoinnin kasvusta huolimatta, eriarvoisuus Lisätiedot Toimeentulotuki Kelaan 2017 Haasteet ja mahdollisuudet
Toimeentulotuki Kelaan 2017 Haasteet ja mahdollisuudet Riikka Kimpanpää Johtava sosiaalityöntekijä/projektipäällikkö Tampereen kaupunki 1 Toimeentulotuen tarkoitus ja oikeus sosiaaliturvaan Toimeentulotukilaki Lisätiedot KUNTOUTTAVA TYÖTOIMINTA MUUTTUVASSA TILANTEESSA
23.11.216/Pertti Honkanen Lausunto eduskunnan työ- ja tasa-arvoasiainvaliokunnalle Lausunnon aihe: hallituksen esitys 29/216 vp Viime vuosille on ollut ominaista työttömyyden merkittävä kasvu. Vaikka työttömyyden Lisätiedot Rekisteritutkimus viimeisijaisen sosiaaliturvan pitkäaikaisasiakkuudesta Topias Pyykkönen & Anne Surakka
Kerran asiakas, aina asiakas? Rekisteritutkimus viimeisijaisen sosiaaliturvan pitkäaikaisasiakkuudesta Topias Pyykkönen & Anne Surakka 9.12.2015 Tutkimuksen lähtökohdat Puheissa ja mielikuvissa ollaan Lisätiedot Onko aktivointi myös hyvinvointipolitiikkaa? Vappu Karjalainen Esityksen nimi / Tekijä 1
Onko aktivointi myös hyvinvointipolitiikkaa? Vappu Karjalainen 18.1.2011 2.2.2011 Esityksen nimi / Tekijä 1 Vaikea työttömyys vajaakuntoisuus: kyse on mittavasta eri sektoreita yhdistävästä ilmiöstä Vaikeasti Lisätiedot Työllistymistä edistävä monialainen yhteispalvelu (TYP) ja Ohjaamot. II Ohjaamo-päivät , Helsinki Ylitarkastaja Hanna Liski-Wallentowitz
Työllistymistä edistävä monialainen yhteispalvelu (TYP) ja Ohjaamot II Ohjaamo-päivät 24.3.2015, Helsinki Ylitarkastaja Hanna Liski-Wallentowitz Työllisyydenhoidon kokonaisuus ELINKEINO- POLITIIKKA TYÖPOLITIIKKA Lisätiedot Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työttömien omaehtoisen opiskelun tukemisesta annetun lain 4 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työttömien omaehtoisen opiskelun tukemisesta annetun lain :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työttömien omaehtoisen Lisätiedot KANSALAISET: NÄMÄ OVAT TYÖLLISTYMISEN ESTEET SUOMESSA
KANSALAISET: NÄMÄ OVAT TYÖLLISTYMISEN ESTEET SUOMESSA Maan hallitus yrittää synnyttää kautensa aikana yli. työpaikkaa, jotta työllisyysaste nousisi prosenttiin prosentista. Asiantuntijoiden mukaan tarvitaan Lisätiedot Näkökulma: Tuleeko suomalaisista eläkeläisistä köyhiä tulevaisuuden Euroopassa?
Näkökulma: Tuleeko suomalaisista eläkeläisistä köyhiä tulevaisuuden Euroopassa? Telan asiantuntijaseminaari 12.2.2016 Jussi Ahokas, pääekonomisti, SOSTE 1 (13) Esityksen sisällys 1. Suomalainen eläkeläisköyhyys Lisätiedot Lausunto, Hannu Karhunen, Jyväskylän yliopisto ja Tilastokeskus
Lausunto, 24.5.2016 Hannu Karhunen, Jyväskylän yliopisto ja Tilastokeskus Lausunto Eduskunnan Työelämä-ja tasa-arvovaliokunnalle työikäisen väestön koulutustason kehityksestä ja työllistymisestä ilman Lisätiedot Yli Hyvä Juttu Nuorisotoimenjohtaja Pekka Hautamäki
Yli Hyvä Juttu 21.11.2012 Nuorisotoimenjohtaja Pekka Hautamäki Valtaosa nuorista on tyytyväisiä elämäänsä, vaikka tyytyväisyys vapaa-aikaan ja erityisesti taloudelliseen tilanteeseen vähenee. Nuoret ovat Lisätiedot Miten nykyinen palvelujärjestelmä kohtaa nuoret aikuiset? Nykyisen palvelujärjestelmän analyysi ja kritiikki
Miten nykyinen palvelujärjestelmä kohtaa nuoret aikuiset? Nykyisen palvelujärjestelmän analyysi ja kritiikki 10.3.2016 Minna Kivipelto, THL 1 Heikoimmassa asemassa olevat nuoret V. 2014 Suomessa noin 45 Lisätiedot Kaarinan kaupunki työttömyystalkoissa
Kaarinan kaupunki työttömyystalkoissa Antti Parpo Hyvinvointipalveluiden johtaja Kaarina kaupunki THL 18.1.2010 Faktoja Kaarina kuuluu Turun seutuun Kaarinassa asukkaita: 31 000, josta työvoimaan kuuluvia Lisätiedot FI Moninaisuudessaan yhtenäinen FI A8-0043/4. Tarkistus. Laura Agea, Rolandas Paksas, Tiziana Beghin EFDD-ryhmän puolesta
9.3.2015 A8-0043/4 4 78 kohta 78. suhtautuu myönteisesti komission puheenjohtajan EU:n jäsenvaltioille esittämään kehotukseen vähimmäistulon käyttöön ottamisesta, jotta voidaan pyrkiä vähentämään köyhyyttä Lisätiedot KOHTI SOSIAALISESTI KESTÄVÄÄ HYVINVOINTIA Näkökulmia Pohjanmaalta. Pirkko Vartiainen & Maritta Vuorenmaa
KOHTI SOSIAALISESTI KESTÄVÄÄ HYVINVOINTIA Näkökulmia Pohjanmaalta Pirkko Vartiainen & Maritta Vuorenmaa SOSIAALI- JA TERVEYS- HALLINTOTIEDE Yhdistää opetuksessa (kaikilla tasoilla) molemmat hyvinvoinnin Lisätiedot Sosiaali- ja vammaispalvelut työllistymisen tukena: Sosiaalihuoltona toteutettava työhönvalmennus
TERVEYSPALVELUJEN MERKITYS TYÖLLISTYMISEN KANNALTA Päivi Ahola-Anttonen KAIRA-hanke (S10179) Kajaani 8.12.2010 KAIRA-HANKE Tavoite Keinot Kainuun rakennetyöttömyyden purkaminen 1) toimijat yhteistyöhön Lisätiedot Hallituksen ehdolliset lisätoimet
Hallituksen ehdolliset lisätoimet Ehdolliset lisäsäästöt: suoraan palkansaajiin kohdistuvia ovat työttömyysturva, vuorotteluvapaa, vanhempainvapaan lomakarttuman poistaminen eli yhteensä 202 miljoonaa. Lisätiedot Lisää matalapalkkatyötä
Liite 1 Lisää matalapalkkatyötä Talousneuvosto 27.2.2013 Osmo Soininvaara Juhana Vartiainen Tausta Vlti Valtioneuvoston t kanslian tilaus kirjoittajilta, itt jilt sopimus 22.1.2013, 2013 määräaika 20.2.2013 Lisätiedot Kainuun työllisyyskatsaus, lokakuu 2015
NÄKYMIÄ KAINUUN ELY-KESKUS Kainuun työllisyyskatsaus, kuu Julkistettavissa 24.11. klo 9.00 Työttömyys vähenee Kainuussa Työttömyyden muuta Suomea suotuisampi kehitys jatkuu. Kainuu on edelleen ainoa manner- Lisätiedot SOTE- ja maakuntauudistus
Sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenne muuttuu miten kuntouttava työtoiminta, sosiaalinen kuntoutus ja muu osallisuutta edistävä toiminta asemoituvat muutoksessa Eveliina Pöyhönen SOTE- ja maakuntauudistus Lisätiedot Työttömyysturvaetuuksien sanktiot Suomessa. Henna Busk Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 16.9.2015
Työttömyysturvaetuuksien sanktiot Suomessa Henna Busk Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta 16.9.2015 Taustatietoa Sisältö Työttömien etuudet Työttömyysturvaetuuden sanktiot Väitöskirjatutkimus: Kannustavatko Lisätiedot Kuntoutuspäivät : Kuntoutuksen marginaalissa
Kuntoutuspäivät 12.-13.4.2011: Kuntoutuksen marginaalissa Puheenjohtajat: tutkimus- ja kehittämispäällikkö Tiina Pensola Kuntoutussäätiö ja professori Ullamaija Seppälä, Helsingin yliopisto Valtiotieteellinen Lisätiedot Työttömyyden kehityksestä 2016 (syyskuu 2016) Vuodet ja 2015
Työttömyyden kehityksestä 2016 (syyskuu 2016) Vuodet 2007-2014 ja 2015 Työttömyyden kehitys vertaillen 07-13 ja paksummin 14-15 vertaillen 13-14-15-16 Työttömyys korkealla tasolla mutta tasaantumassa? Lisätiedot TYÖLLISYYSTAVOITTEET RAKENTEELLISEN TYÖTTÖMYYDEN JA VÄESTÖENNUSTEIDEN VALOSSA
TYÖLLISYYSTAVOITTEET RAKENTEELLISEN TYÖTTÖMYYDEN JA VÄESTÖENNUSTEIDEN VALOSSA Jussi Pyykkönen 200 000 UUTTA TYÖPAIKKAA! TEM-Analyysi: 200 000 uutta työpaikkaa hallituskaudessa ei ole vaativa tavoite - Lisätiedot SOSIAALITURVA JA LUOTTAMUS. Heikki Ervasti Seminaarialustus Työeläkepäivä
SOSIAALITURVA JA LUOTTAMUS Heikki Ervasti Seminaarialustus Työeläkepäivä 20.10.2010 2 Mitä on luottamus? Sosiaalinen pääoma = yhdistystoiminta + luottamus Luottamus instituutioita kohtaan Luottamus toisia Lisätiedot Osatyökykyiset ja vammaiset työntekijät innovaatiopääomaa yrityksille
Osatyökykyiset ja vammaiset työntekijät innovaatiopääomaa yrityksille 25.8.2015 Petri Puroaho Taustani ja ketä edustan? Taustani: n. 15 vuoden tieto- ja kokemuspääomaa työllistymisasioihiin liittyen Suomesta Lisätiedot Kuntaliiton työllisyyspoliittinen. ohjelma
Kuntaliiton työllisyyspoliittinen ohjelma Sisällysluettelo Kuntaliiton työllisyyspoliittinen ohjelma 3 Kuntaliiton työllisyyspoliittiset linjaukset 4 1) Työnjaon selkeyttäminen 4 2) Aktivointitoiminnan Lisätiedot TYÖLLISYYSPOLIITTISELLA AVUSTUKSELLA TUETUN HANKKEEN LOPPURAPORTTI
Liite G 28 Pohjanmaa TYÖLLISYYSPOLIITTISELLA AVUSTUKSELLA TUETUN HANKKEEN LOPPURAPORTTI Raporttiaika: 1.5.2007-31.12.2010 (Työttömille suunnatut hankkeet) 1. Taustatiedot 1.1 Hankkeen nimi ALMA (Alkava Lisätiedot Lakiluonnos sosiaalityön näkökulmasta. Virpi Peltomaa Sosiaaliturvapäällikkö, YTM Näkövammaisten Keskusliitto ry 25.1.
Lakiluonnos sosiaalityön näkökulmasta Virpi Peltomaa Sosiaaliturvapäällikkö, YTM Näkövammaisten Keskusliitto ry 25.1.2012 Kelahalli Suhde muuhun lainsäädäntöön Suhde erityislakeihin oltava selkeä Lakien Lisätiedot Työllisyystoimien vaikutusten arvioinnin ja tulosindikaattorien kehittäminen. Itä-Suomen yliopisto, Karjalan tutkimuslaitos
Työllisyystoimien vaikutusten arvioinnin ja tulosindikaattorien kehittäminen Tausta ja tarpeet Tulevaisuudessa tuloksellisuus ja tuloksellisuuden todentaminen tulevat saamaan nykyistä suuremman painoarvon Lisätiedot RAKENTEELLISEN TYÖTTÖMYYDEN HAASTEET HÄMEESSÄ VISIOT TULEVAAN, YHTEISEN TOIMINNAN VAIKUTTAVUUS
RAKENTEELLISEN TYÖTTÖMYYDEN HAASTEET HÄMEESSÄ VISIOT TULEVAAN, YHTEISEN TOIMINNAN VAIKUTTAVUUS Hämeen TE-toimiston seminaari 1.10.2013 Hallitusneuvos Päivi Kerminen, työ- ja elinkeinoministeriö RAHOITUS Lisätiedot Työmarkkinaseminaari 16. elokuuta VÄHEMMÄN KEPPIÄ ENEMMÄN PORKKANAA TYÖELÄMÄASIOIDEN JOHTAJA SAANA SIEKKINEN
Työmarkkinaseminaari 16. elokuuta VÄHEMMÄN KEPPIÄ ENEMMÄN PORKKANAA TYÖELÄMÄASIOIDEN JOHTAJA SAANA SIEKKINEN HALLITUS LEIKKAA, KIRISTÄÄ JA HEIKENTÄÄ Työttömyysturvan leikkaus voimaan ensi vuoden alusta Lisätiedot Kaikki irti mahdollisuuksista on kamalan työlästä olla tekemättä mitään. 23.9.2015 Petri Puroaho
Kaikki irti mahdollisuuksista on kamalan työlästä olla tekemättä mitään 23.9.2015 Petri Puroaho Vates-säätiö, projekti ja välityömarkkinat Vates-säätiö toimii (1993 - ) vammaisten, pitkäaikaissairaiden Lisätiedot Laki työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta Työmarkkinatuen rahoitusvastuun muutos
Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain 10 luvun 3 :n ja työttömyysturvalain 7 luvun 8 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan Lisätiedot Työttömyyden kehityksestä maalis Vuodet ja 2013
Työttömyyden kehityksestä maalis 2013 Vuodet 2007-2012 ja 2013 Työttömyyden kehitys 17 työttömyys % 15 13 11 9 7 työttömyys % vertaillen 07-08-09-10 -11-12-13 20 15 10 5 0 työttömyys % 07 työtömyys % 08 Lisätiedot Näkökulmia köyhyyteen
Näkökulmia köyhyyteen TERVE-SOS Lahti 19 05 2010 2010-05-22 Jouko Karjalainen 1 2010-05-22 Näkökulmia köyhyyteen Jouko Karjalainen TERVE-SOS Lahti 19 05 2010 Jouko Karjalainen 2 Suhteellinen köyhyyden Lisätiedot 1., n= n=485 3., n=497 4., n=484 5., n=489 N., n=999
Työskentelin syventäviin tai ammattiaineisiin liittyvässä kesätyössä Olin opintoja sivuavassa kesätyössä / ns. "haalariharjoittelussa" 100 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 1., n=350 2. n=485 3., n=497 4., Lisätiedot Työllistämisvelvoite. Eija Ahava Toimisto Otsikko
Työllistämisvelvoite Eija Ahava 26.1.2017 1 Työllistämisvelvoitteen piiriin kuuluminen JTYPL 11 luku 1 Kunnan työllistämisvelvoitteen piiriin kuuluu vuonna 1950 tai sen jälkeen syntynyt henkilö, joka on Lisätiedot SOSIAALISEN LUOTOTUKSEN PERUSTEET KUOPIOSSA
SOSIAALISEN LUOTOTUKSEN PERUSTEET KUOPIOSSA SOSIAALINEN LUOTOTUS Sosiaalinen luototus on sosiaalihuoltoon kuuluvaa luotonantoa, jonka tarkoituksena on ehkäistä taloudellista syrjäytymistä ja ylivelkaantumista Lisätiedot Kainuun työllisyyskatsaus, elokuu 2015
NÄKYMIÄ KAINUUN ELY-KESKUS Kainuun työllisyyskatsaus, kuu Julkistettavissa 22.9. klo 9.00 Kausivaihtelu pudotti työttömien määrää Myös vuositasolla pientä laskua Työttömien määrä putosi Kainuussa kuussa Lisätiedot Maahanmuuton taloustiede Matti Sarvimäki Aalto-yliopisto ja VATT
Maahanmuuton taloustiede www.vatt.fi/maahanmuutto Matti Sarvimäki Aalto-yliopisto ja VATT Maahanmuuttajien määrä kasvanut nopeasti Ulkomailla syntyneet Ulkomaalaistaustaiset Vieraskieliset Ulkomaan kansalaiset Lisätiedot Ajankohtaiskatsaus työllisyyden edistämistoimista, niiden vaikutuksista (ml. vaikutukset alkavat näkyä) ja mahdollisista riskikohdista.
Ajankohtaiskatsaus työllisyyden edistämistoimista, niiden vaikutuksista (ml. vaikutukset alkavat näkyä) ja mahdollisista riskikohdista. 21.10.2016 Mauri Kotamäki Eduskunta, Työ- ja elinkeinojaosto Ajankohtaista.. Lisätiedot PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ
HE 61/2001 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 10 a :n ja sotilasavustuslain 11 :n muuttamisesta Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi Lisätiedot SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA
SUOMEN PANKIN AJANKOHTAISIA ARTIKKELEITA TALOUDESTA Sisältö Väestörakenteen muutos vähentää työvoimaa ja työllisten määrää 3 Väestörakenteen muutos vähentää työvoimaa ja työllisten määrää TÄNÄÄN 11:00 Lisätiedot SOSIAALITYÖN ARKI VOIDAANKO KATISKA PURKAA? Jarl Spoof Johtava sosiaalityöntekijä
SOSIAALITYÖN ARKI VOIDAANKO KATISKA PURKAA? Jarl Spoof Johtava sosiaalityöntekijä SOSIAALITYÖN MERKITYS YHTEISKUNNALLE - Aikuissosiaalityöllä suuri merkitys hyvinvoinnin ja integraation kannalta - Kannattelee Lisätiedot Nuorisotakuu Te-hallinnossa. Anna-Kaisa Räsänen
Nuorisotakuu Te-hallinnossa Anna-Kaisa Räsänen 15.11.2013 Nuorisotakuu 2013 - määritelmä Jokaiselle alle 25-vuotiaalle nuorelle ja alle 30-vuotiaalle vastavalmistuneelle tarjotaan työ-, työkokeilu-, opiskelu-, Lisätiedot TILASTOKATSAUS 16:2016
Tilastokatsaus 6:2012 TILASTOKATSAUS 16:2016 1 26.8.2016 PITKÄAIKAISTYÖTTÖMÄT VANTAALLA Pitkäaikaistyöttömiä oli Vantaalla vuoden 2015 lopussa 4 850. Heistä useampi kuin kaksi viidestä oli ollut työttömänä Lisätiedot Opiskelijan kannustaminen työssäoppimiseen ja näyttöihin
Opiskelijan kannustaminen työssäoppimiseen ja näyttöihin Kotityö ja puhdistuspalvelujen perustutkinnossa Nakkila Pirkko 29.11.2012 Työllistyminen on yksi keskeinen keino syrjäytymisen ehkäisemiseen Riittävät Lisätiedot TYÖLLISYYSKATSAUS. Lisätiedot: Ennakkotiedot: TOUKOKUU 2008 puh ja Julkistettavissa klo 9.00
TYÖLLISYYSKATSAUS Lisätiedot: Ennakkotiedot: TOUKOKUU 28 puh. 1 6 4851 ja 1 6 485 Julkistettavissa 24.6.28 klo 9. www.tem.fi/tyollisyyskatsaus ISSN 1797-3694 (pdf) 4 ' 35 3 25 (1) 2 15 1 5 (2) Kuvio 1. Lisätiedot Nuorisotakuu koulutus Nuorisotakuun toteuttaminen Pohjois-Suomen alueella nuorisotoimen näkökulmasta
Nuorisotakuu koulutus 21.3.2014 Nuorisotakuun toteuttaminen Pohjois-Suomen alueella nuorisotoimen näkökulmasta Kirsi-Marja Stewart, Opetus- ja kulttuuritoimi 25.3.2014 1 Nuorisotakuun toteuttaminen Nuorisotakuusta Lisätiedot TYÖLLISYYSKATSAUS. Lisätiedot: Ennakkotiedot: ELOKUU 2008 puh ja Julkistettavissa klo 9.00
TYÖLLISYYSKATSAUS Lisätiedot: Ennakkotiedot: ELOKUU 28 puh. 1 6 4851 ja 1 6 485 Julkistettavissa 23.9.28 klo 9. www.tem.fi/tyollisyyskatsaus ISSN 1797-3694 (pdf) 4 ' 35 3 25 (1) 2 15 1 5 (2) Kuvio 1. Työttömät Lisätiedot Uusi rakennerahastokausi Merja Niemi
Uusi rakennerahastokausi 2014-2020 Merja Niemi 16.3.2012 Uusi rakennerahastokausi 2014-2020 Vaikuttavuustekijät Tulevaisuuden trendit EU 2020 strategia (tavoitteet ja lippulaivat) EU-ohjelmat, hallitusohjelma, Lisätiedot SAK:N NÄKEMYKSET HYVÄSTÄ TYÖSTÄ JA UUSI HYVÄN TYÖN MITTARI
SAK:N NÄKEMYKSET HYVÄSTÄ TYÖSTÄ JA UUSI HYVÄN TYÖN MITTARI LÄHTÖKOHDAT SAK:n tavoitteena on hyvinvointia rakentava työelämä SAK:n edustajakokous 2011: Työelämän ihmisoikeudet toteutuvat silloin, kun tärkeäksi Lisätiedot Nuorten taloudellinen huono-osaisuus
Reijo Viitanen 31.12.1998 Nuorten taloudellinen huono-osaisuus Taloudellisella huono-osaisuudella tarkoitetaan puutetta aineellisista resursseista; kansantajuisesti sillä tarkoitetaan köyhyyttä. Köyhyys Lisätiedot Syrjäytymisvaarassa olevien nuorten kuntoutuksen nykytila ja kehittämistarpeet - tutkimushankkeen alustavia havaintoja ja johtopäätöksiä
Syrjäytymisvaarassa olevien nuorten kuntoutuksen nykytila ja kehittämistarpeet - tutkimushankkeen alustavia havaintoja ja johtopäätöksiä Jaakko Harkko, Tutkija 8.11.2013 1 Tutkimuksen esittely Tavoitteena Lisätiedot Työpaja Yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittava osaaminen (8 osp) Alkuinfo työpajalle Aira Rajamäki Ammatillinen peruskoulutus
Työpaja 4 3.3 Yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittava osaaminen (8 osp) Alkuinfo työpajalle 15.4.2015 Aira Rajamäki Ammatillinen peruskoulutus 3.3 Yhteiskunnassa ja työelämässä tarvittava osaaminen Tutkinnon Lisätiedot Vaikeasti työllistyvien tukeminen välityömarkkinoilla
Vaikeasti työllistyvien tukeminen välityömarkkinoilla Eveliina Pöyhönen Keitä ovat vaikeasti työllistyvät henkilöt? Ei yhtenäistä määritelmää voi tarkoittaa pitkäaikaistyöttömiä, vammaisia, osatyökykyisiä Lisätiedot Koulujen päättyminen nosti naisten työttömyysastetta
NÄKYMIÄ HEINÄKUU 2012 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Koulujen päättyminen nosti naisten työttömyysastetta Etelä-Savossa Työllisyyskatsaus, kesäkuu 2012 24.7.2012 klo 9:00 Työttömät työnhakijat Etelä-Savossa oli Lisätiedot Etelä-Savon työttömyys pahimmillaan sitten vuoden 2005 joulukuun. Työllisyyskatsaus, joulukuu klo 9.00
NÄKYMIÄ TAMMIKUU 2015 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Etelä-Savon työttömyys pahimmillaan sitten vuoden 2005 joulukuun Työllisyyskatsaus, joulukuu 2014 20.1.2015 klo 9.00 Työttömät työnhakijat Etelä-Savossa oli Lisätiedot Muuttuva Salo. Tutkimus äkillisen rakennemuutoksen yksilö- ja aluetason hyvinvointivaikutuksista Salossa
Muuttuva Salo Tutkimus äkillisen rakennemuutoksen yksilö- ja aluetason hyvinvointivaikutuksista Salossa Sari Kehusmaa, YT, Tutkimuspäällikkö, THL (Kelan tutkimus) Minna Ylikännö, Johtava tutkija, Kelan Lisätiedot Kannattava työllistäminen -projekti Aktivointitoimenpiteiden taloudellinen analyysi
Kannattava työllistäminen -projekti Aktivointitoimenpiteiden taloudellinen analyysi Aija Kettunen 10.-11.6.2015 Huono-osaisuuden tutkimuksen seminaari Pieksämäki Kannattava työllistäminen -projekti Kannattava Lisätiedot Osallistava sosiaaliturva
Osallistava sosiaaliturva Miltä keskustelu ja suunnitelmat osallistavasta sosiaaliturvasta näyttävät 1990-luvun esitysten ja sosiaalioikeuden näkökulmasta? Pentti Arajärvi 12.5.2014 1 Osallistava - vastikkeellinen Lisätiedot 1 Miksi tarvitsemme kestävää kehitystä?
Kestävä kehitys Kelassa 2012 Sisältö 1 Miksi tarvitsemme kestävää kehitystä? 3 Painopisteenä kestävyys 3 Ohjelman perusta ja tavoite 3 Yhteinen globaali haaste 3 Kestävyys on monien asioiden summa 4 2 Lisätiedot PIDÄ HUOLTA ITSESTÄ TYÖYHTEISÖSTÄ AMMATTITAIDOSTA
PIDÄ HUOLTA ITSESTÄ TYÖYHTEISÖSTÄ AMMATTITAIDOSTA Annamari Mäki-Ullakko, Ilmarinen, 5.11.2015 ESITYKSEN SISÄLTÖ 1. Oma jaksaminen on perusta 2. Työyhteisössä jokainen vaikuttaa ja on vastuussa 3. Ammattitaidon Lisätiedot Ohjaamo osana ESR-toimintaa
Ohjaamo osana ESR-toimintaa Kohti ohjaamoa 23.9.2014 Merja Rossi Ohjelmakausi 2014-2020 yksi ohjelma Kestävää kasvua ja työtä 2014-2020 - Suomen rakennerahasto-ohjelma Sekä Euroopan sosiaalirahaston ESR Lisätiedot Miesten työttömyysaste marraskuussa Etelä-Savossa lähes 5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin naisten
NÄKYMIÄ JOULUKUU 2013 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Miesten työttömyysaste marraskuussa Etelä-Savossa lähes 5 prosenttiyksikköä korkeampi kuin naisten Työllisyyskatsaus, marraskuu 2013 20.12.2013 klo 9:00 Työttömät Lisätiedot Lomautukset lisäsivät Etelä-Savossa työttömien määrää. Työllisyyskatsaus, marraskuu klo 9.00
NÄKYMIÄ JOULUKUU 2014 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Lomautukset lisäsivät Etelä-Savossa työttömien määrää Työllisyyskatsaus, marraskuu 2014 23.12.2014 klo 9.00 Työttömät työnhakijat Etelä-Savossa oli marraskuun Lisätiedot Miten osoittaa hyvän taloudellista vaikutusta?
Miten osoittaa hyvän taloudellista vaikutusta? Miten laskea ja mihin lukuihin uskoa? Hyvän mitta - avausseminaari 26.9.2017 Outi Kuikanmäki Miten osoittaa hyvän taloudellista vaikutusta? Miten laskea ja Lisätiedot Etelä-Savon nuorten työttömien aktivointiaste toukokuussa 45 % Suomen kolmanneksi paras. Työllisyyskatsaus, toukokuu
NÄKYMIÄ HEINÄKUU 2014 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Yli 9 000 työtöntä Etelä-Savossa kesäkuun lopussa Työllisyyskatsaus, kesäkuu 2014 22.7.2014 klo 9:00 Työttömät työnhakijat Etelä-Savossa oli kesäkuun lopussa Lisätiedot Työllistymisen voimavarat -mittarin kokeilun alustavia tuloksia
Työllistymisen voimavarat -mittarin kokeilun alustavia tuloksia Arja Kurvinen & Arja Jolkkonen Karjalan tutkimuslaitos NÄKÖKULMIA OSALLISTAVAAN TYÖLLISYYSPOLITIIKKAAN JA SOSIAALITURVAAN - Pohjois-Karjalan Lisätiedot Etsivä vanhustyö, mitä se on? Anu Kuikka Suunnittelija Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry Etsivä mieli projekti
Etsivä vanhustyö, mitä se on? Anu Kuikka Suunnittelija Vanhus- ja lähimmäispalvelun liitto ry Etsivä mieli 2012-2016 -projekti Etsivä vanhustyö on Yhteisölähtöistä ja sosiaalista toimintaa, jolla tavoitetaan Lisätiedot Laki työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta. Työmarkkinatuen rahoitusvastuun muutos
Laki työllistymistä edistävästä monialaisesta yhteispalvelusta Työmarkkinatuen rahoitusvastuun muutos Pohjois-Pohjanmaan TE-toimisto 05.12.2014 Marita Rimpeläinen-Karvonen Taustalla olevat hallituksen Lisätiedot Rahoituspohjan muutos - työttömyysetuuksien käyttötarkoituksen laajentaminen
Etelä-Pohjanmaan työ- ja elinkeinotoimisto MUUTOKSET PALKKATUKEEN Rahoituspohjan muutos - työttömyysetuuksien käyttötarkoituksen laajentaminen Välityömarkkinatoimijoille määräkiintiöt - yhdistyksille, Lisätiedot Täyttä elämää eläkkeellä
Täyttä elämää eläkkeellä Saija Ohtonen-Jones 5.2.2016 TÄYTTÄ ELÄMÄÄ ELÄKKEELLÄ / copyright Suomen Punainen Risti 1 Punainen Risti kansainvälinen liike ja kotimainen järjestö auttaa katastrofien ja onnettomuuksien Lisätiedot Viimesijaisen turvan huono-osaiset sosiaalityön asiakkaina
Viimesijaisen turvan huono-osaiset sosiaalityön asiakkaina THL:n tutkimushanke sosiaalityön ja siihen liittyvien palvelujen ja etuuksien vaikuttavuudesta Tutkimuksen tausta Sosiaalityö, siihen liittyvät Lisätiedot Kunnan rooli työllisyydenhoidon kentällä. Tommi Eskonen, erityisasiantuntija, Kuntaliitto Työtä tekijöille? seminaari, Rovaniemi 2.3.
Kunnan rooli työllisyydenhoidon kentällä Tommi Eskonen, erityisasiantuntija, Kuntaliitto Työtä seminaari, Rovaniemi Nykymuutokset haastavat - Kunnan työllistämisvastuu 2015 Työmarkkinatuen rahoitusvastuun Lisätiedot Eurooppa strategia. Merja Niemi Alueiden kehittämisen ja rakennerahastotehtävien tulosalue
Eurooppa 2020 -strategia Merja Niemi Alueiden kehittämisen ja rakennerahastotehtävien tulosalue Eurooppa 2020 Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia= visio 3 temaattista prioriteettia 5 EU-tason Lisätiedot HE 124/2015 vp. Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi toimeentulotuesta annetun lain 9 :n muuttamisesta
Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi toimeentulotuesta annetun lain :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi toimeentulotuesta annettua lakia korottamalla Lisätiedot Turpakäräjät
Turpakäräjät 17.1.2017 Terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen kuntien tehtävänä Näkökulmia ennaltaehkäisevän päihde- ja mielenterveystyön kehittämiseen kunnissa Terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen kunnissa Lisätiedot Kainuun työllisyyskatsaus, joulukuu 2015
NÄKYMIÄ KAINUUN ELY-KESKUS Kainuun työllisyyskatsaus, kuu Julkistettavissa 27.1.2016 klo 9.00 Piristynyt työvoiman kysyntä laski työttömyyttä viime vuonna Vuosi päättyi työllisyyden suhteen myönteisiin Lisätiedot Etelä-Savossa työttömiä yhtä paljon viimeksi tammi-helmikuussa Työllisyyskatsaus, joulukuu klo 9:00
NÄKYMIÄ TAMMIKUU 2014 ETELÄ-SAVON ELY-KESKUS Etelä-Savossa työttömiä yhtä paljon viimeksi tammi-helmikuussa 2006 Työllisyyskatsaus, joulukuu 2013 21.1.2014 klo 9:00 Työttömät työnhakijat Etelä-Savossa Lisätiedot Sosiaalinen kuntoutus, työkyvyn tukena
Sosiaalinen kuntoutus, työkyvyn tukena 7.6.2016 Sosiaalinen kuntoutus tarkoittaa - Tuetaan vaikeasti syrjäytyneiden henkilöiden paluuta yhteiskunnalliseen osallisuuteen vahvistamalla sosiaalista toimintakykyä Lisätiedot Sosiaalipalveluja kaikille ja kaiken ikää?
Tiedosta hyvinvointia KansalaisenParas 17.4.2008 Anu Muuri 1 Sosiaalipalveluja kaikille ja kaiken ikää? Anu Muuri Kehittämispäällikkö Stakes/Sosiaalipalvelut Tiedosta hyvinvointia KansalaisParas 17.4.2008 Lisätiedot Ketään ei jätetä. nuorista huolehtimisen sosiaalinen ja taloudellinen merkitys
Ketään ei jätetä nuorista huolehtimisen sosiaalinen ja taloudellinen merkitys Oppilaan ja opinto-ohjauksen kansallinen kehittämispäivä, Helsinki, 20. huhtikuuta 2011 Osku 22v (nelisen vuottaa enimmäkseen Lisätiedot 38. Valtakunnalliset Kuntoutuspäivät
38. Valtakunnalliset Kuntoutuspäivät Osallisuus ja kumppanuus kuntoutuksen sosiaalisina mahdollisuuksina Janne Jalava & Ullamaija Seppälä 18. 19.3.2010 1 Johdanto 18. 19.3.2010 2 Kuntoutus on monitieteellinen Lisätiedot HAASTEENA AKTIIVISET SENIORIT MYÖS MARGINAALISSA!