Haketta halvemmalla | Iijokiseudun paikallisuutisia - Pudasjärvi ja Taivalkoski
Veli Pohjonen Metsänhoitotieteen dosentti Kuusamo
Tuk­ki­ta­lou­des­ta poi­ke­ten bi­o­ta­lous murs­kaa puun jos­sain vai­hees­sa ai­na hak­keek­si. Hake voi ol­la pa­ri­sent­tis­tä las­tua, pa­ri­mil­lis­tä pu­rua tai vie­lä pie­nem­pää mik­ro­ta­va­raa.
Bi­o­tuo­te­teh­das ja­los­taa hak­keen sel­lun li­säk­si vaat­tei­den kui­duk­si, kap­pa­le­tu­los­tuk­sen raa­ka-ai­neek­si, bi­oe­ta­no­lik­si, bi­o­die­se­lik­si ja muik­si uu­sik­si tuot­teik­si.
Hal­val­la kor­jat­ta­va bi­o­raa­ka-ai­ne, lo­pul­ta hake, on bi­o­ta­lou­den avain­ky­sy­mys. Te­ol­li­suus huo­kai­lee hak­keen kal­lis­ta hin­taa. Met­sis­täm­me saa­ta­van hak­keen riit­tä­vyyt­tä tus­kin ku­kaan huo­kai­lee.
Met­sä­hak­keen kä­si­te tuli Suo­meen vuon­na 1956. Maa­ham­me han­kit­tiin Itä­val­las­ta en­sim­mäi­nen, Pöt­tin­ger-ni­mi­nen hak­ku­ri. Met­sä­ha­ke syr­jäyt­ti 60 vuot­ta sit­ten ha­lot ja kla­pit kun­nal­li­sis­ta läm­pö­lai­tok­sis­ta.
Ha­ke­me­ne­tel­män ke­hit­tä­mi­nen on jää­nyt puo­li­tie­hen. Puu pi­tää edel­leen kaa­taa hak­ku­riin run­ko ker­ral­laan, ja se mak­saa. Hal­vem­mal­la hak­keen sai­si teh­taal­le, jos sen voi­si pui­da vil­jan ta­voin pys­ty­kas­vus­tos­ta.
En­sim­mäi­sen ha­ke­pui­mu­rin kek­si ter­vo­la­lai­nen Kyös­ti Pal­la­ri vuon­na 1972. Pui­mu­ri kat­koi trak­to­rin le­vey­del­tä edes­tään oji­tet­tu­jen suo­mai­den ly­hy­en kier­ron koi­vu­ja kan­to­lä­pi­mi­tal­taan 15-20 sent­tiin as­ti, ha­ket­ti ne ja pu­hal­si hak­keen trak­to­rin ta­ka­o­sas­sa ole­vaan sä­kit­tä­jään.
Pal­la­ri voit­ti ai­koi­naan ko­neel­laan Sit­ran jär­jes­tä­män bi­o­ta­lou­den kil­pai­lun. Hän esit­te­li kuu­si­pyö­räi­sen Val­me­tin run­gol­le ra­ken­ta­maan­sa ha­ke­pui­mu­ria Suo­mes­sa vii­mei­sen ker­ran syys­kuus­sa 1979. Sen jäl­keen hän myi jä­re­än ko­neen­sa Ruot­siin.
Ruot­sis­sa ha­ke­pui­mu­rin ke­hit­tä­mi­nen ja ke­ven­tä­mi­nen jat­kui­vat osa­na ener­gi­a­met­sien ly­hyt­kier­to­kas­va­tus­ta. Tut­ki­mus­ta veti suo­ma­lais­syn­tyi­nen pro­fes­so­ri Gus­taf Sirén.
Hä­nen ryh­män­sä oi­val­si hak­keen tuo­tan­non pe­rus­sään­nön: kas­va­ta puu­ta ti­heis­sä ri­veis­sä ja ly­hy­el­lä kier­to­a­jal­la niin, et­tä voit kor­ja­ta sen hak­keek­si jo 5-6 sen­tin kan­to­lä­pi­mi­tas­sa.
Täl­lä me­ne­tel­mäl­lä pui­mu­rin koko ja hin­ta pie­ne­ne­vät. Heh­taa­ria ja vuot­ta koh­ti saa­daan ha­ket­ta en­tis­tä enem­män, ja hak­keen hin­ta pu­to­aa.
Sit­ten Pal­la­rin päi­vien Suo­mes­sa ei ole ke­hi­tet­ty, ko­keil­tu ei­kä tut­kit­tu ai­nut­ta­kaan ha­ke­pui­mu­ria. An­noim­me kek­sin­nön luis­kah­taa Ruot­siin. 2000-lu­vul­la kor­juu­kus­tan­nuk­sil­taan te­hok­kaim­mat ha­ke­pui­mu­rit on val­mis­tet­tu Tans­kas­sa.
Nyt uu­den tyy­pin ha­ke­pui­mu­reil­la oli­si käyt­töä poh­joi­sil­la tur­ve­suon­poh­jil­la. Nii­tä va­pau­tuu 2010-lu­vul­la tur­ve­tuo­tan­nol­ta 2500 heh­taa­ria vuo­des­sa. Kun polt­to­tur­peen nos­to sa­roil­ta on päät­ty­nyt, ja kun ne lan­noi­te­taan so­pi­vas­ti ha­ke­voi­ma­lan tuh­kal­la, ti­heä hies­koi­vun ve­sak­ko val­taa heti sa­rat. Nii­tä ve­so­ja ei kan­na­ta yk­sin puin ke­rä­tä. Pys­ty­puin­tia hak­keek­si tar­vi­taan.
Kas­va­va huo­li riit­tä­vän hal­val­la kor­ja­tus­ta raa­ka-ai­nees­ta vies­tii, et­tä met­sä­pui­den ly­hyt­kier­to­vil­je­lyl­lä ja sen tuot­ta­mal­la hak­keel­la oli­si 2010-lu­vul­la käyt­töä. On­nek­si naa­pu­rim­me kau­pal­lis­ti­vat Pal­la­rin kek­sin­nön. Ha­ke­puin­nin aja­tus on hel­pos­ti pa­lau­tet­ta­vis­sa Suo­meen, kun bi­o­ta­lous al­kaa to­del­la ha­mu­ta hal­paa ha­ket­ta.