Vaurauden takaa saattaa...
Kahdeksatta ihmettä etsimässä Julkaistu 14.09.2018 klo 06:30
Siinä missä taloudellinen hyvinvointi on onneksi noussut kahvipöytäkeskusteluihin, on myös unelmien ja muiden hankintojen rahoittaminen kysymysmerkki. Hillitseekö vaurastuminen velkaantumista vai tarkoittaako se vain isompia unelmia - ja lainoja?
Vauraus merkitsee ihmisille hyvin erilaisia asioita. Osalle se merkitsee maallista mammonaa, kun taas toisille henkistä pääomaa, opiskelua, hyvinvointia tai kulttuuria. Karkeasti yleistäen suurin osa säästää varojaan kuitenkin kuluttaakseen johonkin ennalta asetettuun tavoitteeseen. Kuinka ollakaan, tämä tavoite on myös tavallista useammin lomamatka, suurempi asunto tai muu hyödyke. Onneksi yhä useampi säästää myös taloudellista puskuria elämän odottamattomien sattumusten varalle tai mahdollistaakseen taloudellista joustavuutta.
Kasvaako nälkä syödessä myös kulutuksen osalta, kun säästöt karttuvat?
Korkoa korolle toimii fiksusti säästäjän näkökulmasta, mutta sillä on myös kääntöpuolensa velanottajalle. Einsteinin sanoin, fiksu sitä hyödyntää, mutta ymmärtämätön siitä maksaa. On siis perusteltua miettiä, kumpi kolikon kääntöpuolista on parempi suurta kulutuspäätöstä pohtiessa. Esimerkiksi asuntoa ostaessa, lunastaako pääomia käyttöön säästöistä vai ottaakko suurempi asuntolaina? Vai kenties pienempi asuntolaina ja säästää samalla kuukausituloista pikkuhiljaa?
Kun oma varallisuustaso kasvaa ja säästöt karttuvat, on myös vaarallisen illuusion äärellä. Kurinalainen säästäminen voi pitkän päälle päättyä tuhlailuun ja jopa kuvitelmaan, että voi vivuttaa omaisuuttaan huolettomasti. Klassiset esimerkit alkavat usein pienistä kertyvistä hankinnoista, jotka kumuloituvat ajan saatossa kymmeniksi noutokahveiksi ja ravintolaillallisiksi. Kaikki tällainen kulutus pitää kansantalouden rattaat öljyttynä, mutta kotitalouden nyöri saattaa kiristyä taloustilanteen muuttuessa. Esimerkiksi pankkien teettämät rasitetestit velanottajille luovat makaabereja mielikuvia, mutta eivät välttämättä riitä luomaan pitkäkestoista muistijälkeä riskeistä. Kotitalouksien suurin velka on asunnosta.
Ruotsissa asuntokupla ja velkaantuneet kansalaiset tasapainoilevat vaarallisella trapetsilla. Myös Suomessa kotitalouksien velkaantumisaste on tilastojen mukaan kasvanut huolestuttavasti. Tuloihinsa ja varallisuuteensa nähden runsaasti velkaantuneet kotitaloudet ovat haavoittuvaisia korkojen nousulle ja tulojen menetykselle. Jokaisen kotitalouden tulisi hyvissä ajoin ennen investointi- tai kulutuspäätöksiä tehdä oman taloutensa tilinpäätös, jossa tuloja ja tuottoja sekä omaisuutta ja rahoituseriä tarkastellaan huolellisesti. Moni varakkaalta näyttävä saattaa olla hyvinkin ylivelkaantunut.
Moni ei muista huomioida kulutuspäätöksiä tehdessä, että ostamme asunnon ja auton lisäksi myös puhelimet, tabletit ja huonekalut osamaksuilla. Joskus osamaksun takana on vain hedonismi, mutta ajoittain myös järkevä ajatus siitä, että annetaan säästöjen kerryttää korkoa korolle, kun maksetaan pienet hankinnat osamaksuilla. Kertyvät kuukausilyhennykset, olivat ne korollisia tai eivät, voivat muuttua todellisiksi rasitteiksi oman tai julkisen talouden muuttuessa.
Kulutus ja elämästä nauttiminen ovat normaalia ja suotavaa, mutta kuluttajana jokaisella on vastuu myös huolehtia terveestä tasapainosta säästöjen ja velkapääoman välillä. Laskiessasi omaa velkaantuneisuuttasi, saatat jopa yllättyä siitä, kuinka vähän omaa pääomaa sinulla todella onkaan.