Pikkupihlaja sai kinestetiikan laatusertifikaatin | Eskoossa.fi
Koti UUTISET Pikkupihlaja sai kinestetiikan laatusertifikaatin
Johanna Ala-Renko ja Jouni Alatalo ovat siirtyneet kevyen näköisesti pyörätuolista sohvalle. – Pikkupihlajan sertifikaatti kehittää koko Eskoota. Tänne voi tulla katsomaan, miten kinestetiikka toimii päivittäisessä elämässä, Virpi Hantikainen kannustaa.
Tuki- ja osaamiskeskus Eskoon Pikkupihlaja on sertifioitu ensimmäiseksi kehitysvammahuollon kinestetiikan laatuyksiköksi Suomessa. Laatuyksikkösertifikaatin myönsi Suomen Kinestetiikkayhdistys Ry. Yhdistyksen puheenjohtajana toimii terveystieteiden tohtori, dosentti Virpi Hantikainen.
Kinestetiikan koulutus käynnistyi Eskoossa parikymmentä vuotta sitten, kun Virpi Hantikainen toi kinestetiikan voimavaralähtöisen toimintamallin Sveitsistä Suomeen. Hän on nähnyt kinestetiikan kehityksen ja jatkuvuuden Eskoossa. Sveitsissä asuva Hantikanen kävi itse auditoimassa Pikkupihlajan syyskuussa Seinäjoella. Auditointiprosessi kinestetiikan laatuyksiköksi kesti kaikkiaan vuoden.
Pikkupihlaja on kuuden kehitysvammaisen lapsen koti, jonka kaikki työntekijät ovat kouluttautuneet käyttämään kinestetiikkaa työssään. Kinestetiikan omana kouluttajana Eskoossa toimii kuntohoitaja Seppo Hauta ja Pikkupihlajan tutorina ohjaaja Johanna Ala-Renko.
Laaja-alaista hyvinvointia
luonnollisesta liikkeestä
– Kinestetiikka on tapa tehdä työtä. Lähdemme aina liikkeelle siitä, mitä voimavaroja apua ja tukea tarvitsevalla ihmisellä itsellään on, Virpi Hantikainen kertoo.
Kinestetiikka perustuu ihmisen luonnollisten liikemallien ja aistitoimintojen ymmärtämiseen ja ihmisen kunnioittavaan kohtaamiseen. Kinestetiikan tarkoitus on tukea ihmistä siten, että hän kykenee aktiivisesti osallistumaan toimintoihinsa huolimatta sairaudestaan tai vammaisuudestaan. Tämä tukee hänen kehittymistään ja itsehallintaansa ja antaa mahdollisuuden kokea oma toimintansa mielekkäänä.
Sekä ammattilaiset että omaishoitajat voivat edistää ja ylläpitää tuettavan henkilön omia voimavaroja. Samalla he voivat pitää huolta myös oman tuki- ja liikuntaelimistönsä terveydestä. Hantikaisen mukaan ammattihenkilöstö kokeekin yleensä kinestetiikan toimintamallin vähentävän fyysistä kuormitusta, mikä vähentää sairauspoissaoloja. Työn mielekkyys lisääntyy ja psyykkinen hyvinvointi parantuu.
– Fyysisestä työstä tulee henkistä. On aivan eri asia, näkeekö edessään suoritteen vai lapsen tai nuoren, jonka kanssa katsotaan, miten tänään näistä vessakäynneistä ja kouluunlähdöistä selvitään. Kun ihminen kohdataan tällä tavoin, hänestä tulee paljon aktiivisempi. Hän pystyy osallistumaan elämäänsä paremmin, ja hänen mahdolliset käytöshäiriönsä vähenevät.
– Täällä Pikkupihlajassakin näkee, että liikuntarajoitteet eivät tee ihmisistä haastavia tai raskaita. He ovat toimivia ihmisiä, jotka pystyvät paljon muuhun kuin yleensä osataan ajatella, Virpi Hantikainen iloitsee.
Pikkupihlajassa rohkea
opettelu- ja kokeilukulttuuri
Kinestetiikan toimintamallin juurruttaminen Pikkupihlajaan on ollut iso haave, osastonhoitaja Tiina Kuivamäki kertoo.
– Alalla on vielä paljon passivoivaa auttamista, ihmisiä kannetaan ja tuetaan liikaa eikä anneta yrittää itse. Kinestetiikan toimintafilosofian opiskelu ja toteuttaminen on ollut hyvin luonnollista yksikössämme. Innostuimme heti kun Seppo Hauta meille tätä esitti. Olemme tehneet paljon työtä asian kanssa. Olemme myös reippaita oppijoita, kun huomaamme pysähtyä kuuntelemaan meidän lapsia ja nuoria.
Ohjaaja Johanna Ala-Renko on samoilla linjoilla.
– Me olemme sitä mieltä, että kokeillaan, opitaan yhdessä ja kannustetaan toisiamme. Ei tuijotella virheitä, vaan opitaan tilanteista. Seppo saattaa tulla jonkin uuden apuvälineen kanssa, ja hetken päästä olemme kaikki seuraamassa miten hän toimii. Joskus ihmettelemme, miten joku työkaveri onnistuu niin hyvin ja pyydämme, että näytä meillekin miten teet tuon, Johanna Alarenko kuvailee.
Tuki- ja osaamiskeskus Eskoo ja Suomen Kinestetiikkayhdistys suunnittelevat Eskoosta kinestetiikan kehitysvammahuollon valtakunnallista osaamiskeskusta vuoden 2019 aikana
avustettavan ja avustajan voimavarojen ihanteellisen hyödyntämisen
yksilöllisyyden huomioimisen liikkumisen ja toimintojen avustamisessa
avustettavan aktiivisen osallistumisen ja oppimisen
avustettavan toimintakyvyn ylläpitämisen ja kuntoutumisen
avustajan fyysisen kuormittavuuden vähentämisen
luovuuden lisääntymisen vaikeissakin avustustilanteissa
Kinestetiikka Suomessa
Koulutuksessa vuosittain yli 3000 hoitajaa ja terapeuttia
Kouluttajia 20 ja tutoreita yli 100
Vuonna 2018 pilottina oppilaitosyhteistyö Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradian ja vuonna 2019 Hämeenlinnan ammattikorkeakoulun (HAMK) kanssa
Tavoitteena vakiintunut toimintamalli Suomen sosiaali- ja terveysalan organisaatioissa
Ennen Eskoota 7 sertifioitua yksikköä
Edellinen artikkeliLasten- ja nuortenkoti Vanamo laajenee ja uudistuu
Seuraava artikkeliKinestetiikka tukee kehitysvammaisen toimintakykyä