CO2 on hyväksi ihmiskunnalle — arojouni
Ennen teollistamisen aikakautta emme tiedä tarkkaan ilmakehän CO2 -pitoisuutta, koska otetuista proksi -näytteistä korkeat CO2 arvot on hylätty. Arviolta 20 ppm:ää CO2:ta voi lisätä näihin teollistumista edeltäviin lukuihin, jotta päästään vertailukelpoisiin lukuihin. Kasvien kannalta 400 ppm CO2:ta on selvästi parempi. "A common theory for why CO2 should (partially) control stomatal initiation is as follows (e.g. Woodward, 1987). Water vapor and CO2 constitute the two main fluxes across the leaf epidermis. It is generally advantageous for plants to conserve water loss while maximizing CO2 uptake, two typically antithetical processes. As CO2 rises for a given water budget, for example, a plant can `afford' to reduce its stomatal conductance without suffering a reduction in carbon assimilation rates."
AGW:n tukijoukko takertuu jotenkin ajatukseen, että asioiden pitäisi olla niinkuin ennen teollistumisen aikakautta. Yhteyttäminen on lisääntynyt, nyt ruokitaan 7-8 miljardia ihmistä maapallolla, ennen teollistamista ihmisiä oli 1 miljardi maapallolla ja lämpötila 0,7 - 0,8 astetta kylmempi (little ice age). Maapallo vihertyy!
https://phys.org/news/2013-07-greening-co2.amp?__twitter_impression=true
Risto Jääskeläinen 7.1.2018 10:29
Tähän mennessä tapahtuneista globaaleista ilmastomuutoksen osatekijöistä melko harva on ollut todistettavasti haitallinen, vaikka ainahan olosuhteiden muutos on toisille edullisempi kuin toisille, jolloin kilpailutilanteessa joku sitten kärsii, jos vaikka on hyötynyt muutoksesta, mutta vähemmän. Eli uhka väijyy tulevaisuudessa, yleensä siten, että hyvinkin lähellä seuraavaa ilmastokokousta on tehtävä ratkaisevat päätökset, koska aika on loppumassa.
Jos ilmastopelottelijalta vaaditaan, että hän näyttäisi jo tapahtuneet ilmastokatastrofit, niin mitä hänelle jää? Jokunen trooppinen hirmumysky, joka olisi ehkä epävarmasti ollut jonkun prosentin heikompi. Kokonaismyrksyisyys ei ole lisääntynyt. Suomesta ei löydy oikein mitään katastrofaalista. Harmittavaa voi toki olla, ettei lumettomassa maastossa voi hiihtää. Juuri tämä, ettei katastrofin enteitä ole oikein nähtävissä, tekee ilmastopelottelusta uskonnon kaltaista.
Jouni Aro 7.1.2018 10:46
No onhan se näin, olen huomannut ilokseni jo monen biologin ja ekologiasta jotakin tietävän suhtautuvan realistisemmin tähän ilmastokysymykseen.
Hesarin nettipainoksessa tänään oli parikin hyvää kirjoitusta, luonnon palauttamisesta, tarvittaisiin suuria eläinlajeja takaisin ja kyllä tuo metsittäminenkin on tärkeää.
Metsittämistä voisi aloittaa ensin sieltä, missä sitä on aikaisemmin ollut jne.
Tuota pelottelua ei pitäisi enää hyväksyä, varsinkaan kun monelta uhkakuvalta on pudonnut jo pohja pois, maailma ei toimi uhkakuvien mukaan, on paljon mekanismeja, jotka estävät uhkakuvien toteutumista.
Varsinkin näihin CAGW -uhkakuviin pitäisi nyt ottaa selkeä pesäero.
Lauri Heimonen 7.1.2018 10:31
Olen ymmärtänyt, että ennen Mauna Loan mittauksia, eli ennen vuotta 1959, IPCC:n käyttämät ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden arvot perustuvat lähinnä jääkairausnäytteistä saatuihin ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden. Kun nämä arvot ovat jopa usean sadanvuoden keskiarvoja, niitä ei voida verrata Mauna Loan arvoihin. Jo tehdyt yksittäiset mittaukset 1900-luvun alkupuolelta osoittavat, että silloin Auringon aktiivisuuden myötä taphtuneeseen lämpenemiseen liittyi myös ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousu; https://judithcurry.com/2011/08/04/carbon-cycle-qu....
Jouni Aro 7.1.2018 10:44
Voin suositella Judith Curryn lukemista. Häneltä löytyy ilmastoasioista hyvää pohdintaa!
Lauri Gröhn 7.1.2018 16:59
Suosittelet pahimman laatuista höpömaakaria.
Jouni Aro 7.1.2018 17:11 Vastaus kommenttiin #23
Poimin tuosta SS:n kirjoituksesta yhden kohdan, joka jo hyvin kuvastaa mistä kenkä puristaa, Judith Curry ei kumartele mihinkään suuntiin, no ehkä tieteelle kuitenkin.
Lauri Gröhn 7.1.2018 17:19 Vastaus kommenttiin #26
Tuotahan juuri kritisoitiin, unohditko lukea?
Jouni Aro 7.1.2018 18:49 Vastaus kommenttiin #27
Muistelin vaan tilannetta vuonna 2013!
Tarkastellaanpa empiirisesti arktiksen merijää tilannetta vuoden 2013 jälkeen.
Vuodet 2014 ja 2015 olivat päälle 2013 lukujen ja 2016 ja 2017 alle 2013 lukujen.
http://www.woodfortrees.org/graph/nsidc-seaice-n/f...
Keskimäärin tilanne on pysyny vakaana, eli mikä on johtopäätös? SS kirjoittaa: A one-year increase in Arctic sea ice extent is short-term noise caused by weather, and is not indivative of a long-term recovery from the rapid human-caused decline.
Jouni Aro 7.1.2018 11:05
Lämpeneminen vaikuttaa maaperäeliöstön toimintaan, tropiikissa maaperässä ei ole hiiltä koska lämpimämmässä ilmastossa maaperän mikrobitoiminta on vilkasta. Jos sademetsä hakataan pois, menetetään loputkin maaperän hiilestä.
Jotkut eukalyptus -viljelmät köyhdyttävät nopeasti maaperän.
Boreaalisella metsävyöhykkeellä maaperä sitoo moninkertaisesti sen hiilen määrän mitä tropiikin metsä sitoo. Boreaalisessa metsässä maaperän hiili säilyy, vaikka avohakkuu suoritetaan kerran vuosisadassa. Avohakkuuta ei pitäisi suosia, joskus se vain on paras tapa uusia metsä.
Asko Tuurna 7.1.2018 12:05
Ihmiskunnan CO2-päästöt ovat vain hyväksi maapallolle, koska hiilidioksidi lisää kasvien kasvua. Ohessa fyysikko ja Einsteinen seuraaja Princetonissa aiheesta, jota tutkinut yli 30-vuotta:
"...jääkairausnäytteistä tehdyt analyysit ovat toistaiseksi osoittaneet merten lämpötilan säätävän ilmakehän hiilidioksidipitoisuutta. Näissä analyyseissä hiilidioksidipitoisuus ja lämpötilaa ilmaiseva happi-isotooppien pitoisuus on tutkittu samasta kuplasta, joten kyse on empiirisestä kemiallisesta mittaustuloksesta..."
http://ilmastorealismia.blogspot.fi/2012/04/kun-hi...
Jouni Aro 7.1.2018 12:14
Yksi kerrallaan asioista selviää, hyvä!
AGW -teorian falsifiointia on pidetty mahdottomana, mutta toisaalta tämä teoria murenee juuri tällä tavalla, todistamalla empiirisesti, että yksittäiset asiat eivät pitäneet paikkaansa.
Jouni Aro 7.1.2018 12:15
Viljanviljely alueilla Saksassa, USA:ssa ja monessa muussa paikkaa tapahtuu nyt tällaista degeneroitumista. Tästä et saa tietoa juurikaan, mieluummin jyvitetään ilmastonmuutos -keskustelun kautta kustannuksia laajemmalle osalle ihmiskuntaa. Ehkä näin on perusteltua, kunhan asioita saadaan kuntoon.
"Ennen kuin Euroopan suuret lajit hävisivät, Eurooppaa peitti suurelta osin Afrikan savanneja muistuttava ruohotasangon ja metsälaikkujen mosaiikki. Tällainen ympäristö tarjosi suotuisat olosuhteet hyvin monipuoliselle lajistolle, ja se varastoi myös hyvin hiiltä. Metsien lisäksi olisi tärkeää palauttaa myös tämä monimuotoinen metsien ja niittyjen mosaiikki sekä ne suuret eläinlajit, kuten visentti, jotka tätä luontotyyppiä ylläpitävät."
Kalevi Salonen 7.1.2018 12:44
Kirjoittajalla ei ilmeisestikään ole kovinkaan syvällistä tietoa ekologiasta. Hän on kuitenkin oikeassa siinä, että ilmaston lämpeneminen on sivuseikka. Pääasia on väestön hillitön lisääntyminen, joka kummallista kyllä on jonkinmoinen tabu. Ainoastaan kiinalaiset ovat ottaneet asian tosissaan. Sen sijaan esimerkiksi meilläkin on suuri joukko ihmisiä, jotka kuvittelevat ongelman hoituvan ottamalla tänne massoittain väkeä Afrikasta ja muualtakin.
Kirjoittaja antaa ymmärtää, että hiilidioksidipitoisuuden kohoaminen ja lämpötilan nousu ovat eduksi. Eivät ole globaalilla tasolla. Maapallon vilja-aitat ovat vaarassa. Muutoksen (aavikoituminen mukaan lukien) nopeus on liian suuri, jotta sen kanssa voisi tulla toimeen. Oikeasti suuri katastrofi uhkaa.
Jouni Aro 7.1.2018 13:10
Joo, ei minulla ole tietoja kuin sieltä täältä, joitakin asioita joudun opiskelemaan ja täydentämään omaa tietämystä.
Kyllä moni on huolissaan vilja-aittojen kohtalosta. Niissäkin tulee vastaan humuksen hupeneminen. Eli humuksen hiili on päässyt kadoksiin.
Risto Jääskeläinen 7.1.2018 13:17
"aavikoituminen mukaan lukien"
Kommentoija Salonen ei sitten ole kuullut globaalista vihertymisestä?
Minun näkemykseni mukaan ilmastovyöhykkeet ovat siirtymässä navoille päin, tropiikin leventyessä. Tällöin aina jostain löytyy sitä aavikoitumista, mutta vihertyminen on kuitenkin se globaali trendi. Tarvittaessa voin esittää vertaisarvioidut tutkimukset näkemykseni tueksi.
Jouni Aro 7.1.2018 13:56
Ehkä professori emeritus tarkoittaa viljeltyjen maiden aavikoitumista, sitä kyllä tapahtuu.
Börje Uimonen 7.1.2018 13:30
Tuore ennuste ilmastopakolaisten määrän suhteen on noin miljoona pakolaista eurooppaan joka ikinen vuosi. Myöhemmin, kun merenpinnat peittävät miljoonakaupunkeja, niin liike vain lisääntyy. Aro ilmeisesti siinä vaiheessa vetäytyy perunakuoppaan häpeämään blogikirjoituksiaan.
Jouni Aro 7.1.2018 13:41
Et oikeastaan kommentoinut kirjoitustani vielä? Jos tarkoitat, että olen fossiilisten polttamisen kannalla tai ylipäänsä jonkun laajamittaisen polttamisen kannalla, en ole!
Hiilen sitomista maaperään tulee nyt edistää melkein keinolla millä hyvänsä. Luulen, että tästä asiasta löytyy lisää tietämystä, esim. Helsingin yliopistosta tai Die Technische Universität München:stä.
Merenpinnan kohoamisesta ilmastonmuutoksen takia, olisi itselläsi pieni opiskelun paikka, etkä levittelisi kauhuskenaarioita siltä osin kun ne eivät pidä paikkaansa. http://arojouni.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248718-me...
Jp Lehto 8.1.2018 06:38
Johtuuko tuleva siirtolaisuus todella ilmaston muutksesta vai afrikan ja lähi-idänn valtavasta väestönkasvusta, joka ei näytä ihan heti pysähtyvän.
Jouni Halonen 8.1.2018 11:53
Eivät he ole ilmastopakolaisia. Samaa ilmaa hengitämme Euroopassakin. Kohtuuttoman ja järjettömän naimavietin tuottamia pakolaisia ovat. Evoluution tuottamat vietit ovat populaation koon tässä vaiheessa usein järjettömiä. Reviirivietti vahvistuu ja johtaa tappotalkoisiin kannan, kuluttamisen tai molempien palauttamiseksi järkevälle tasolle.
Pohjoisten kansojen jälkeläiset luultavimmin joutuvat ilmastopakolaisiksi jääkauden kylmän vaiheen taas kerran painaessa ohrasadot ja klapikaupan minimiin. Olutpula tulee olemaan gauhia.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 15:36
CO2 voi olla hyväksi ihmiskunnalle vain, jos kokonais-pitoisuudet saadaan sidotuksi / taittumaan aerosolien yhteisvaikutuksesta. Näin me voimme ainoastaan päästä tasapainoon. Muussa tapauksessa AGW -gradienttien ja luonnollisten gradienttien suhde jatkaa nousevalla trendillä ja luonnoton lämpötila kasvaa.
Lämpötiloilla on suunnattoman suuri merkitys, tätä ei ole syytä väheksyä. Samoin väestönkasvulla, joka lisää energian kulutusta ja näin ollen myös energia-hävikkejä (saasteet). Väestönkasvu (globaali) on suoraan verrannollinen hiilen ja sen oksidien lisääntymiselle, jolloin luonnollinen dynamiikka ei kykene koskaan lähestymään arvoa 100%. Tästä seuraa, että hiili-nielujen absorbtio- ja emissiosuhde on luonnottomassa tasapainossa.
Jouni Aro 7.1.2018 15:45
Kyllä, päivän Hesarissa on nyt parikin kirjoitusta, jotka pureutuvat tuohon kuvaamasi ongelmaan!
"Miten maapallon massiivinen metsitys toteutettaisiin?
Esimerkiksi Sahara voitaisiin metsittää käyttämällä kasteluvetenä merivettä, josta on poistettu suola haihduttamalla." https://www.hs.fi/mielipide/art-2000005515478.html
Antero Ollila 7.1.2018 16:16
Kommentoin blogistin tätä kohtaa: "Ennen teollistamisen aikakautta emme tiedä tarkkaan ilmakehän CO2 -pitoisuutta, koska otetuista proksi -näytteistä korkeat CO2 arvot on hylätty.Arviolta 20 ppm:ää CO2:ta voi lisätä näihin teollistumista edeltäviin lukuihin, jotta päästään vertailukelpoisiin lukuihin."
Olen pitkälle samaa mieltä, että esiteollisen CO2-pitoisuuden arvo 280 ppm on todennäköisesti väärä. Alaa seuraavat tietävät Beckin tutkimukset, jossa hän selvitti kemiallisilla menetelmillä tehtyjen tuhansien mittausten trendejä 1800-luvulta lähtien. 30-luvun loppuun hänen mukaan osuu melkoin piikki ylöspäin aivan kuin lämpötiloissakin j tasot ovat olleet huomattavasti korkeammat kuin 280 ppm.
Kun tein tutkimuksen hiilen kierrosta, niin siitä paljastui yksi tosiasia, jota ei yleisesti ottaen tiedetä. Nimittäin vuosina 1750-1956 ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden nousua ei selitä CO2-päästöt, vaikka ne olisivat jääneet kokonaan ilmakehään. Tämä tarkoittaa sitä, että CO2:ta tuli ilmakehään meristä ja/tai kasvillisuudesta. Vuoden 1956 jälkeen hiilenkierto on toiminut keskimäärin niin, että ilmakehän CO2-pitoisuuden nousu selittyy siten, että 55 % jäisi ilmakehään ja loput hiilinieluihin. (Tämä on näennäistä, koska meristä tulee merkittäviä määriä ilmakehään ilmakehään emissioitakin.)
Vuoden 1956 paikkeilla maapallon olosuhteissa ei tapahtunut mitään erikoista muutosta, joka selittäisi tämän asian. Asia selittyisi sillä, jos vuoden 1750 lähtötaso oliskin ollut n. 300 ppm, niin silloin hiilidioksidipäästöjen määrä ja kasvu selittäisi sen, tämä systeemi onkin toiminut samalla tavalla koko ajan.
Jos oletetaan, että ennen vuotta 1956 merestä olisi tullut suhteellisesti enemmän CO2:ta, niin se on ristiriidassa sen kanssa, että silloin lämpötilat olivat alhaisemmat.
Jouni Aro 7.1.2018 16:32
Joo siis kyllä näiden asioiden kanssa pitäisi olla looginen, liian monta epäloogisuutta on jäänyt ilmaan roikkumaan. Kyllä AGW:n tukijoukoilla on ollut selittelyn tarvetta pitkin matkaa.
No nyt näyttää siltä, ettei oikein mikään pidä kutiaan. Poliitikoille ja mafialle selitykset ovat menneet täydestä, vähän eri syistä johtuen.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 16:48
Tämä myöskin osoittaa sen, että hiili-nielut eivät ole olleet eivätkä ole luonnollisessa tasapainossa AGW :n vaikutuksesta. Kyllä se nyt vaan on niin, että luonnolliset muutokset ovat riippuvaisia ympäristöstä, johon ihminen on ollut vaikuttamassa ja tämä on yksi hyvin oleellinen argumentti kasvi-huonekaasupitoisuuksien lisääntymisestä ilmakehässä ihmisen toimesta. Tämä on myös nähtävissä kokonais-pitoisuuksina.
Lauri Gröhn 7.1.2018 17:05
Tämä BECK?
promote the awesomely inept analysis of paleo CO2 measures of a German school teacher (Mr Beck), who "finds" historical CO2 measures that jump up and down wildly (100 ppm in a few years!).
Risto Jääskeläinen 7.1.2018 18:24
"Jos oletetaan, että ennen vuotta 1956 merestä olisi tullut suhteellisesti enemmän CO2:ta, niin se on ristiriidassa sen kanssa, että silloin lämpötilat olivat alhaisemmat."
Ainakin Kalifornian rannikolla on meressä korkeita hiilidioksidipitoisuuksia, jotka tod. näk. johtuvat kumpuamisesta. Kumpuaminen ei ehkä ole suorassa yhteydessä pintalämpötilaan? Tarkoitan lähinää sitä, ettei mertakaan voida käsitellä lyhyellä aikajänteellä tasapainotilaisena systeeminä CO2:n suhteen.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 21:06
Kumpuaminen todellakin vapauttaa CO2 -pitoisuuksia ilmakehään ja tasaa samalla pinta-lämpötiloja vertikaali-suunnassa.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 16:36
Hesarin kirjoituksessa (Björn Forss / Tampere) esitetty idea on kyllä yksinkertainen ja harkitsemisen arvoinen. Vastaavia ideoita ja innovaatioita löytyy uusien paikallisten energia- ratkaisujen suunnalta, -vaikka ei suoraan olekaan vertailukelpoinen Björn Forssin esiin tuomaan ideaan. Mutta suuntaa antavaa teknologiaa kuitenkin.
Jouni Aro 7.1.2018 16:43
Luin tuon blogisi aikaisemmin ja onhan se innovaatio hyvä ja yksinkertainen tapa tuottaa vettä.
Näissä maissa missä tuota keksintöä voisi laajamittaisesti käyttää, pitäisi ensin saada maareformi aikaiseksi. Näin kun toimitaan moni asia lähtee kuin itsestään liikkeelle. Tarvitaan jotakin puolueetonta organisaatiota ja tahoa jotka ovat käynnistysvaiheen yli ikäänkuin viemässä asioita oikeaan suuntaa.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 16:52
Niin tai siinähän tuotetaan kasvihuoneilmiöllä, vedellä ja konvektiolla sähköä...
Jouni Aro 7.1.2018 17:04 Vastaus kommenttiin #22
Ensin sähköä ja sähköllä merivettä, joka haihdutetaan ja siinä suola erottuu ja tulee puhdasta vettä.
Hannu Sinivirta 7.1.2018 17:20 Vastaus kommenttiin #24
Lauri Heimonen 8.1.2018 10:02
Kuten edellä kommentissani http://arojouni.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248758-co... olen todennut, ennen Mauna Loan vuonna 1959 alkaneita mittauksia virallisesti käytetyt ilmakehän hiilidiksidipitoisuuden määritykset - esim. IPCC:n omaksumat - perustuvat jääkairausnäytteistä satuihin arvioiin, Kun nämä jääkairausnäytteistä saadut tulokset ovat yleensä usean sadanvuoden keskiarvoja, niitä ei voi verrata vuoden 1959 jälkeen saatuihin tuloksiin. Siihen on käytettävä vain saatavissa olevia, suoria mittauksia, jollaisia esim Beck'in arvot ovat.
Hannu Sinivirta 8.1.2018 12:45
Tähän liittyen, sama analogia vallitsee satojen tuhansien vuosien aika-skaalassa, jossa luonnollisten muutosten trendit on keskiarvoistettu, jolloin mitään suoranaista lämpenemisen trendiä ei juuri tästä syystä kyetä havaitsemaan.
Toisin on tilanne nyt, jolloin AGW :n nopeat gradientit suhteessa luonnollisiin hitaisiin gradientteihin antaa:
(Σ∂AGW / ∂t) / (Σ∂L / ∂t) = kasvavan gradientin
Ihminen on vaikuttanut luonnolliseen muutokseen ja sen tasapainoon ympäristöä muuttamalla. Tämä ympäristö-muutos on energian käytöstä johtuvaa, johon oleellisesti liittyy fossiiliset polttoaineet, hiili ja sen oksidit. Tällä hetkellä globaalilla tasolla hiilivoima on ylivoimainen energialähde.
Jos gradientit (Σ∂AGW / ∂t) / (Σ∂L / ∂t) = loiveneva
Hiili-nielujen absorbtio ja emissio, sekä lämpötila asettuvat normaaliin.
Modernit käytännön mittausmenetelmät ja metodit antavat luotettavinta tietoa tässä ja nyt ja nimeomaan gradienteista siellä missä ne kasvavat eniten, eli paikallisina mittauksina.
Eetuli Kille 30.1.2018 18:49
Kun jenkkikoneet sulatettiin grönlannista niin jäätikkö tutkijoiden ajoitus koneiden iästä oli aivan pielessä.
Onko jollain tietoa miten todettu virhe on korjattu vanhoihin/nykysiin jäätikön ajoitus mittauksiin ?