EM-historian pahimmat skandaalit | historianet.fi
Neuvostoliiton maajoukkueen ja sen legendaarisen maalivahdin Lev Jašinin pelko johti Espanjan vetäytymiseen EM-kisoista.
Poliittiset selkkaukset ovat vaikuttanut EM-jalkapalloon siinä missä olympialaisiin tai maailmanmestaruuskisoihin. Jo ensimmäisten EM-kisojen puolivälierissä vuonna 1960 politiikka näytteli oman osansa.
Kenraali Franco sekaantui
Espanjan piti kohdata olympiamestari Neuvostoliitto, mutta kenraali Franco pelkäsi nöyryyttävää tappiota. Franco oli kaapannut vallan ja murhannut Neuvostoliiton tukemia vastustajiaan Espanjan sisällissodassa. Tappio arkkivihollista vastaan ei tullut kysymykseenkään.
Franco kielsi Espanjaa pelaamasta Neuvostoliittoa vastaan, ja Espanja suljettiin turnauksesta. Neuvostoliitto eteni finaaliin ja voitti historian ensimmäisen jalkapallon Euroopan mestaruuden.
Kreikka päästi Albanian jatkoon
Neljä vuotta myöhemmin tapahtui taas. Kreikan piti kohdata Albania EM-karsinnoissa vuonna 1964, mutta maat eivät olleet ratkaisseet pitkäaikaista rajakiistaansa ja olivat edelleen muodollisesti sodassa keskenään. Kreikka kieltäytyi ottelusta, ja Albania eteni jatkoon.
Tanska peri Jugoslavian paikan
Jugoslavia oli päässyt EM-kisoihin vuonna 1991, kun maassa syttyi verinen sisällissota. YK laati päätöslauselman, joka muun muassa kielsi urheilullisen kanssakäymisen edelleen Jugoslavia-nimeä käyttävän Serbian ja Montenegron kanssa.
Päätöslauselma hyväksyttiin 30. toukokuuta 1992 - ja UEFA noudatti YK:n kehotusta. 10 päivää ennen Ruotsissa pidettyjä EM-kisoja Jugoslavia suljettiin kisoista, ja Tanska pääsi sen tilalle. Valmistautumaton Tanska yllätti ja voitti mestaruuden.
Julkaistu 7.6.16
Espanjan inkvisitio oli julma ja armoton