Lauri Eriksson: 22 tapausta asunnottomuudesta | Kaapelitehdas
24.9.–11.10.2015
LAURI ERIKSSON: 22 TAPAUSTA ASUNNOTTOMUUDESTA -VALOKUVANÄYTTELY
24.9.-11.10.2015, Turbiini, Kaapelitehdas
Valokuvaaja Lauri Eriksson valokuvasi ja haastatteli asunnottomana pitkään olleita miehiä. Muotokuvat ja miesten tarinat on nyt koottu näyttelyksi Kaapelitehtaalle.
Suomessa on yli 7500 asunnotonta. Heistä 90 prosenttia on yksinäisiä miehiä. Asunnottomien ja sitä kautta syrjäytyneiden ryhmä ei ole homogeeninen, vaan taustat ja syyt ovat moninaiset. Eriksson esittelee näyttelyssään 22 miestä, joiden taustalta löytyy vuosien asunnottomuus. He ovat iältään 25-70 -vuotiaita.
Esitin miehille kymmenen kysymystä, liittyen heidän elämäntilanteeseensa ja toiveisiinsa. Halusin tutkia, miten he arviovat omaa elämäänsä, kykyjään ja mahdollisuuksiaan, sekä onko heillä mm. sosiaalisia verkostoja.
22 tapausta asunnottomuudesta -näyttelyssä Eriksson pohtii hyvän elämän lähtökohtaa: asunnon ja kodin käsitettä. Onko asumisyksiköstä aina kodiksi? Mikä on tie syrjäytymiseen? Ja onko asunnoton häiriötekijä ympäristölleen vai onko hänellä kuitenkin samat toiveet kuin monilla muillakin: saada oma koti ja olla terve.
Näyttelyn yhteydessä järjestetään keskustelutilaisuuksia:
Asunnottomuus tänään tiistaina!
29.9.2015, klo 14-16, Turbiini
Keskustelijoina mm. päällikkö Taru Neiman, Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveysvirasto ja projektipäällikkö Sari Timonen, Y-säätiö sekä ohjelmajohtaja Jari Karppinen, Avainväki kehittämisosuuskunta. Keskustelua johdattelee valokuvaaja Lauri Eriksson.
Mitkä ovat asunnottomuuden moninaiset taustat ja syyt? Asunto vai päihteettömyys ensin? Onko asunnoton aina häiriö ympäristölleen? Kasvaako hyväosaisten ja syrjäytyneiden kuilu entisestään? Millaisilla hankkeilla asunnottomuuta ennaltaehkäistään? Mistä kohtuuhintaiset vuokra-asunnot?
Mistä muotokuva on tehty?
1.10.2015, klo 18-20, Turbiini
Keskustelijoina FT, dos. Tutta Palin, Turun yliopisto ja TaT, yliopistonlehtori Hanna Weselius, Aalto-yliopisto. Keskustelua johdattelee valokuvaaja Lauri Eriksson.
Ketä muotokuva esittää? Saavutetaanko muotokuvan todellista päämäärää koskaan? Onko muotokuva pelkkää pintaa vai sielun esiintuomisen taikuutta? Millainen on muotokuvien historia? Entä sen paikka digitalisoituneessa yhteisössä?
Lauri Eriksson, s. 1965, on valokuvaaja, jonka töitä on 25 vuoden ajan julkaistu laajalti sekä kotimaisissa että ulkomaisissa lehdissä. Hän on pitänyt lukuisia yksityisnäyttelyitä sekä osallistunut useisiin ryhmänäyttelyihin. Erikssonilta on ilmestynyt valokuvakirjat Suomi Pictures ja Bitter & Sweet. Parhaillaan hän työstää uutta kirjaa. Hän on lisäksi toiminut vierailevana luennoitsijana alan oppilaitoksissa mm. Aalto-yliopistossa ja Lahden ammattikorkeakoulussa.