Pääkirjoitus 30.1.2013: Hallituksen pestävä kunta- ja sotesotkut
Pääkirjoitus 30.1.2013:
Hallituksen pestävä kunta- ja sotesotkut
Keskiviikko 30.1.2013 klo 05.52
Kunta- ja sote-uudistuksen perustaksi pitää ottaa sen toimivin osa, sairaanhoitopiirit.
Kataisen hallituksen suuri kuntauudistus sekä siitä erillisenä junailtu sosiaali- ja terveyspalveluiden hallintouudistus on ajautunut pahan semanttisen sekamelskan valtaan. Peruspalveluministeri Maria Guzenina-Richardsonin tunneittain muuttuvat lausunnot sairaanhoitopiirien lakkauttamisesta ja säilyttämisestä sekoittaisivat selvätkin pasmat, puhumattakaan siitä, että tässä oli jo vanhastaan kysymys suuren luokan sotkusta.
Perusvirhe juontaa juurensa ilmeisesti Säätytalon hallitusneuvotteluista keväältä 2011, jolloin näitä kahta sinänsä tarpeellista uudistusta ei synkronoitu yhteen. Julkinen huomio kohdistui hallintoministeri Henna Virkkusen karttasulkeisiin. Kunnallisvaalien lähestyminen pelästytti sosiaalidemokraatit torjumaan kuntien pakkoliitokset, mikä veti pohjan vahvojen peruskuntien mallilta.
Koko uudistuksen lähtökohdaksi olisi pitänyt ottaa sosiaali- ja terveyspalveluiden mahdollisimman tehokas organisointi. Kataisen hallitus lähti siitä, että vaikka pakottamalla yhdistetyistä kunnista tulee niin suuria, että ne pystyvät ylläpitämään monipuolisia terveyskeskuksia, jotka vähentävät erikoissairaanhoidon tarvetta ja sitä kautta myös kustannuksia.
Kun vahvojen kuntien malli jouduttiin korvaamaan sote-alueiden himmeleillä, petti samalla vahvojen terveyskeskusten pohja.
Hallitus julisti sote-uudistuksensa lähtökohdaksi alan toimivimman osan, sairaanhoitopiirien lakkauttamisen. Nyt se palaa, mikäli on uskominen Guzenina-Richardsonin viimeisintä lausuntoa, sairaanhoitopiirien säilyttämiseen.
Se on viisas linjaus. Parasta olisi, että myös kuntien terveyskeskukset siirrettäisiin hyvin resursoitujen sairaanhoitopiirien vastuulle eikä päinvastoin.
Tämä tarkoittaisi sitä, että kunnat luovuttaisivat päätehtävänsä sairaanhoitopiirejä johtaville maakunnille, joille tulisi säätää verotusoikeus ja vaaleilla valittava valtuusto. Hallituksen alkuperäinen vahvojen kuntien idea toteutuisi näin maakuntien muodossa ja jopa korkojen kanssa.
Tämä malli jättäisi perinnekunnat hoitamaan niitä palveluita, jotka niille tällä vuosituhannella kuuluvat.