Suomi harkitsee taas sotakaluston ostamista Israelista - Taloussanomat - Ilta-Sanomat
Kuva: REUTERS/Baz Ratner
Julkaistu: 5.8.2014 6:01, Päivitetty 5.8.2014 13:45
Puolustusvoimat saattaa tehdä miljoonien eurojen kaupat israelilaisen sotilasyrityksen kanssa seuraavan kahden vuoden sisällä, ministeriöstä kerrotaan. Ministeriössä varsinaiset hankinnat tehdään kaupallisin perustein, eivätkä eettiset kysymykset paina kilpailutuksessa.
Suomen ja Israelin väliset asekaupat ovat taas tapetilla. Kun Gazassa kuolleiden palestiinalaissiviilien lukumäärä on ylittänyt paikallisviranomaisten mukaan tuhannen, moni on vaatinut Suomea purkamaan jo sovittuja asekauppoja Israelin kanssa.
– Kriitikoiden olisi ollut hyvä olla äänessä, kun nämä päätökset on tehty, puolustusministeri Carl Haglund (r.) sanoo Taloussanomille.
Pian äänessä voi taas olla. Puolustusvoimat hankki 2013 naamioverkkoja ja niihin liittyviä maastouttamisjärjestelmiä seitsemällä miljoonalla eurolla. Varusteet ostettiin israelilaiselta Fibrotexilta ja Kuopiossa toimivalta espanjalaisomisteiselta yritykseltä.
Hankinnat tehtiin osana hanketta, joka jatkuu 2020-luvulle asti. Puolustusvoimilla on optio mahdollisiin jatkohankintoihin ja niitä pohditaan pian.
– Käsitykseni mukaan tällaiselle jatkohankinnalle on tarve. Tulevan kahden tai kolmen vuoden aikana varmaan tämmöinen suunnitelma on, että naamioverkon jatkohankintaa tehtäisiin, puolustusministeriön resurssipoliittisen osaston materiaaliyksikön johtaja Arto Koski sanoo.
Koski arvioi, että Fibrotex-kaupan arvo voi ylittää kymmenen miljoonaa euroa ja että asia tulee eduskunnan käsittelyyn syksyllä 2015.
Fibrotex uutisoi tammikuussa 2014 itse, että kauppa puolustusvoimien kanssa saattaisi lopulta olla yhtiölle jopa 35 miljoonan euron arvoinen. Tähän mennessä kauppoja on tehty seitsemällä miljoonalla eurolla – eli murto-osalla Fibrotexin odottamasta lopullisesta kauppasummasta.
– Ei ole sanottua, että ostamme heiltä lisää kalustoa, mutta toistaiseksi on liian aikaista sulkea pois kauppoja. Jos konflikti jatkuu, tämä varmasti vaikuttaa Israelin kykyyn viedä puolustustuotteitaan niin Suomeen kuin muihinkin maihin, Haglund pohtii.
"Jos konflikti jatkuu." Haglund toistaa tämän hokeman kolme kertaa Taloussanomien haastattelun aikana.
Kun konfliktit leimahtavat Israelissa ja Palestiinassa, Suomessa puhutaan usein mahdollisista sanktioista. Mutta kun suhteellinen rauha palaa maahan, puheet eivät koskaan muutu teoiksi.
Konfliktit nähdään kertaluonteisina, eikä toistuvina.
– Tätä samaa kysymystenasettelua on säännöllisesti aina muutaman vuoden väliajoin käyty, kun tilanne Israelin ympäristössä on eskaloitunut, Koski sanoo.
Paljon kauppaa
2010, vuosi sen jälkeen kun Israel oli tehnyt lähes tuhat palestiinalaissiviiliä tappaneen ja YK:n tuomitseman sotaoperaation Gazaan, joukko eturivin poliitikkoja, kuten Erkki Tuomioja (sd.), Satu Hassi (vihr.) ja Sirpa Pietikäinen (kok.), vaati Suomea lopettamaan asekaupat Israelin kanssa.
Elokuussa 2009, vain muutama kuukausi Gazan konfliktin jälkeen Suomi osti viestintäteknologiaa Israelin suurimmalta sotilasyritykseltä Elbitiltä.
Haglundin kaudella vuonna 2012 Suomi teki jälleen kaupat Elbitin kanssa ja osti edistyneitä viestintävälineitä armeijalle. Aikaisemmin samana vuonna, puolustusministeri Stefan Wallinin (r.) kaudella, Suomi osti myös Orbiter-minilennokkeja israelilaiselta Aeronauticsilta 23,6 miljoonalla eurolla.
Puolustusministeriö on myös riippuvainen Israelilta ostetuista järjestelmistä. Esimerkiksi ECI Telecommilta ostettiin 2001 tietojärjestelmä, joka on yhä käytössä.
Tänä vuonna järjestelmää päivitettiin 16 miljoonalla eurolla – ilman kilpailutusta. Kyseessä oli olemassa olevan tietojärjestelmän päivitys, ja siksi kukaan muun ei olisi soveltunut työhön, puolustusministeriöstä kerrotaan.
– Se ei ole hyvä tilanne, mutta sille ei nyt voi mitään – myös siitä syystä, että jos kyseinen yritys ei voi enää toimittaa palveluita, me olemme vaikeassa tilanteessa, Haglund sanoo.
Ulkoministeri Erkki Tuomiojan mielestä kauppoja Israelin kanssa ei pitäisi enää jatkaa, ei viennin eikä tuonnin osalta.
– Olen sanonut puolustusministerille, että en pidä sitä [tuontia Israelista] suotavana enkä hyväksyttävänä. Mutta se ei ole meidän päätettävä asia, vaan puolustusministeriön. Olemme ilmoittaneet, että emme enää pidä sitä perusteltuna, Tuomioja sanoo Taloussanomille.
Haglund ei muista keskustelua.
– Ei pidä paikkansa, hän toteaa, kun keskustelu tulee Taloussanomien haastattelun aikana puheeksi.
Myöhemmin Tuomioja täsmentää lausuntoaan. Hänen ja puolustusministerin keskustelu koski vain Suomen ja Israelin välistä yhteistoimintapöytäkirjaa, jota Tuomioja ei pidä "suotavana" eikä "hyväksyttävänä". Kahdenvälinen pöytäkirja käsittelee Suomen ja Israelin puolustusyhteistyön yleisiä periaatteita. Keskustelun yhteistoimintapöytäkirjoista Haglund muistaa.
Taistelussa testatut
Haglundin mukaan puolustusministeriö noudattaa hankinnoissaan Euroopan unionin (EU) ja etenkin YK:n tasolla tehtyjä linjauksia.
Koska Israel on molempien yhteisöjen "vihreillä listoilla", Haglundin mielestä ei ole perusteita rajoittaa kauppaa. Ja jos kauppaa haluaisi rajoittaa, se vaatisi ulko- ja turvallisuuspoliittista päätöstä, jonka mukaan Israelin kanssa ei haluta käydä tämäntyyppistä kauppaa.
– Siihen päätökseen Suomi ei ole koskaan tullut, riippumatta siitä ketkä ovat olleet hallituksessa, Haglund kuittaa Tuomiojalle, joka on ollut Suomen ulkoministeri 2000–2007 ja 2011 eteenpäin.
Puolustusministeriöllä ja puolustusministeri Haglundilla olisi kuitenkin myös suoraan mahdollisuus vaikuttaa hankintojen sisältöön.
Puolustusministerin hankintoja nimittäin sääntelee laki julkisista puolustus- ja turvallisuushankinnoista. Lain mukaan puolustusministeriö voi lähettää tarjouspyynnön "vain niille ehdokkaille, jotka hankintayksikkö on valinnut tarjousmenettelyyn". Saman pelivaran antaa laki julkisista hankinnoista, joka sääntelee puolustusministeriön hankintoja tapauksissa, joissa ei ole kyse sotakalustosta.
– Valinta on tehtävä noudattamalla hankintailmoituksessa esitettyjä ehdokkaiden soveltuvuutta koskevia vaatimuksia sekä objektiivisia ja syrjimättömiä perusteita, puolustusministeriön materiaaliyksikön erityisasiantuntija Sanna Laaksonen tarkentaa.
Mitä nämä syrjimättömät perusteet voisivat olla? Voisiko aseiden testaaminen eettisesti kestämättömissä olosuhteissa täyttää kriteerit?
Useat israelilaiset sotayritykset esimerkiksi mainostavat testaavansa tuotteensa taistelutilanteissa. Käytännössä monen yhtiön kalustoa näytettäisiin testaavan ja kehitettävän yhteistyössä Israelin puolustusvoimien kanssa, jonka tärkeimmät operaatiot ovat palestiinalaisalueilla.
– Lähtökohtaisesti halutaan, että kaikkia puolustushallintoon ostettavia tuotteita on testattu, Haglund sanoo.
Mutta haluaako puolustusministeriö ostaa kalustoa, joka on ollut käytössä siviiliväestöä vastaan?
– Ei tietenkään, se on itsestään selvä asia, Haglund linjaa.
Kuitenkin esimerkiksi Amnesty International löysi Elbitin Israelin armeijalle toimittamien pommien osia joka puolelta Gazaa vuosien 2008–2009 konfliktin jälkeen. Kun Israelin hyökkäys Gazaan alkoi tänä kesänä, Elbitin osake nousi kuusi prosenttia. Yhtiön suhde Israelin puolustusvoimiin on BusinessWeekin mukaan tiivis ja jatkuva.
Fibrotex vuorostaan on yhtiön oman tiedotteen mukaan myynyt Eurooppaan univormuja, jotka on kehitetty yhteistyössä Israelin puolustusvoimien erikoisjoukkojen kanssa ja perustuen "syväluotavaan tutkimukseen sotilaiden kohtaamista haasteista aikaisemmissa taistelutilanteissa".
– Se on itsestään selvää, että jokaisen maan puolustusteollisuus tekee tiivistä yhteistyötä oman maan kanssa, Haglund sanoo.
Samassa Fibrotexin tiedotteessa yhtiö myös mainostaa itseään Suomen puolustusvoimien kanssa solmitulla "massiivisella sopimuksella".
Ei eettisiä periaatteita
Arto Kosken mukaan puolustusministeriön kilpailutuksissa ei käytetä kilpailuperusteina mitään eettisiä mittareita, vaan hankinnat tehdään "puhtaasti kaupalliselta pohjalta". Tapauksia, joissa kilpailutarjouksia olisi karsittu siksi, että tarjottua tuotetta on kehitetty siviiliväestöön kohdistuvissa sotilasoperaatioissa, ei ole ollut.
Voisiko Suomi nyt ottaa vahvasti kantaa, perääntyä Fibrotex-kaupasta ja sulkea Israelin puolustusvoimien tulevien kilpailutusten ulkopuolelle?
– Jos annetaan sellainen poliittinen ohjaus, että tarjouspyyntöjä ei lähetetä jonnekin, niin tietysti sitä noudatetaan, Koski sanoo.
Aloitetta sellaiseen ohjaukseen ei ainakaan ole tulossa puolustusministeriöstä. Haglundin mukaan tarjoajia ei voida sulkea ennakkoon ulos.
– Valmistelut tulevat puolustusministeriön kaupalliselta johtoryhmältä ja resurssipoliittiselta osastolta valmiina minun pöydälle. Se ei ole poliittinen prosessi ja siihen ei ministeri osallistu. Voisin joutua markkinaoikeuteen, jos muuttaisin päätöksiä jälkikäteen.
Israel tuohtui Googlen Palestiina-ratkaisusta
Katainen pitää Israelia esikuvana Suomelle
Tuomioja: Suomi ei salli aseiden vientiä Israeliin
Suomi "unohtaa" mielellään Israelin asetestit
Hamas ja Israel aloittivat tulitauon
Hamas haluaa tulitauon Gazaan – satoja palestiinalaissiviilejä kuollut
27.7.2014 16:22