Kuhan alamitta pois | Kalastus.com
Kuhan alamitta pois
Pidemmän aikaa aihetta tutkiskeltuani ja eri puolilla Suomea kalasteltuani olen tullut siihen tulokseen, että kuhan alamitta on jalosta tarkoituksestaan huolimatta järjetön.
Alamitta on paikallaan kun kuhaa kotiutetaan vesiin, mutta elinvoimaisen kuhakannan uiskennellassa ainoa alamitalla saavutettava "hyöty" on kalan kääpiöityminen. Erityisen hyvin tämän huomaa suuren kalastuspaineen vesillä, mm. Helsingissä.
Alamitta on tarpeeton ruokakäytönkin takia. 20 sentin sinttiä tuskin kovin moni ottaisi, vaikka saisi. Jos ottaisikin, se ei olisi pois lisääntymiskykyisistä kaloista.
Onhan kääpiöityminen aiheuttanut kuhan sukukypsymisen aikaistumista, mutta se kehitys ei palvele ketään.
Joku 50 sentin ylämitta olisi paljon järkevämpi vaihtoehto. Elinvoimaisimmat ja nopeakasvuisimmat kalat turvaisivat kannan jatkuvuuden.
Eli alamitta pois. Taas tarvitaan rohkeiden kalamiesten esimerkkiä.
ola	30.6.2006 13:05
Kerrohan Otv, miksi ei samantien kielletä uisteluakin ajalla 1.4.-31.9 noilla lahdilla?
Uistelua harrastan minäkin, mutta silti aina tuntuu siltä, että me uistelijat emme suvaitse verkostusta lainkaan. Olemmeko todella näin kateellisia verkostajille? Ihan samalla tavalla pitäisi sitten uistelukin kieltää edellä mainitulla ajalla ja kyseisessä paikassa.
Guhatus	30.6.2006 13:29
Itse pidän merellä Kuhalle mittana 45 cm.
Alle sen --> takaisin kasvamaan.
Silti joka reissulla tulee se muutama yli 45 cm:n, jotta ruuan saa perheelle.
mikimorri	30.6.2006 13:29
Eikö vedenviljaa voisi niittää sitten kun se on kunnolla kasvanut? En tarkoita tällä sitä että kalojen tarvitsisi kasvaa maksimikokoon. Laatu korvaisi määrän ja veitsellä jokainen varmaan saa leikattua sopivia annospaloja, jos se on annoskoosta kiinni. Veden virkistysarvo nousisi myös. Kateuskin saattasi vähentyä kalastajien keskuudessa.
otv	30.6.2006 15:04
Ola: Ihan sama itselle, vaikka kiellettäisiinkin. Sitten kalastaisin jotain muita kaloja kuin kuhia kesäisin. Ei siinä kuitenkaan olisi mitään järkeä, koska kuitenkin oletettavasti aktiivikalastus on fiksumpi harrastus ajankäyttöön kuin esimerkiksi steissillä hengaaminen ja mummojen potkiminen.
Nykyisin kyseisillä lahdilla uistelu on pikkuisen hankalaa verkostuskiellon ulkopuolella, kun verkkoja on niin paljon. Nykyisellä systeemillä vaan uisteluaika parhailla ottipaikoilla on tasan se, kun niillä ei saa verkkoja pitää - muuten ei sekaan oikein mahdu. Esimerkiksi viime vuonna vedettiin yhtenä iltayönä verkotuskiellon loppumisen jälkeen useamman kerran mehukateilla merkittyihin verkkoihin, vaikka oikein merkityt yritettiinkin parhaamme mukaan kiertää kaukaa. Sen jälkeen todettiin, että tässä uistelussa ei ole enää mitään järkeä. Kuitenkin kalavedet on Helsingin kaupungin mukaan tarkoitettu kaikille - nyt niitä dominoivat passiivipyytäjät.
Verkoilla saa talvisinkin erittäin hyvin kuhaa - oli silmäkokoraja sitten vaikka 60mm. En vain ymmärrä sitä, että noilla sijoilla tehokkaimmat pyydykset dominoivat kalastusta huomattavasti myös sinä aikana, kun siellä olisi mahdollisuus kalastaa aktiivisinkin välinein. Talvella kuitenkaan nuo verkot eivät varmastikaan juuri häiritse kenenkään muun kalastusta siinä määrin kuin kesällä.
Ja tämän ei ole tarkoitus johdattaa keskustelua kohti verkkokalastus vs vapakalastus, koska molemmille riittää kyllä tilaa, kunhan vaan tähän verkkojen määrään saisi jonkun tolkun.
Mutta kuten tuossa kirjoitinkin, alamitan nosto 45cm:iin ja siitä a)valistaminen sekä b)valvominen olisivat tällä hetkellä ne kriittisimmät askeleet keskikooltaan suurempaan kuhakantaan. Alamittaisista kuhista kuitenkin välinpitämättömien tai tietämättömien vapakalastajien tappama osuus on omien kokemusteni mukaan huomattavasti suurempi kuin verkkokalastajien.
ola	30.6.2006 16:04
Otv: hyvä olen samaa mieltä, että tämä ei ole uistelu vs. verkostus, mutta ei tämä liity mitenkään mummojenkaan potkimiseen.
Valitettavasti kirjoituksestasi sai sen käsityksen, että viis alamitasta kunhan itse saa kuhaa ja verkkokalastajat ei.
Itse kannatan Tosikon mainitsemaa vastuun siirtämistä kalastajille.
Hiskitys	30.6.2006 21:54
Se nyt olisi viimeinen keino, että vastuu siirrettäisi kalastajille (vähän sama kuin liikennesäännöt toimis maalaisjärjen varassa). Nykyistenkään huomattavan löysien rajoitusten noudattaminen ei tunnu onnistuvan ja usein kalakantojen ongelmat ovat liiallisessa/väärin suunnatussa kalastuksessa.
Järkevät ja oikein mitoitetut rajoitukset sekä riittävästi valvontaa niin hyvä tulee.
Alueelliset kuturauhoitukset jäidenlähdöstä heinäkuun alkuun olis monin paikoin tärkeitä ihan jo senkin takia, että kuha on todella helppo kala pyytää kutupaikoiltaan jo ennen kutua. Rauhoituksilla turvattais kutukantaa suuremmaksi.
Alamittakysymyksessä kannattais kuunnella ammattilaisia, esim. pari proffaa Helsingin yliopistosta kannattaa alamittoja (toki oikein mitoitettuina). Mutta mitäs ne kaloista ja kalastuksesta tietäiskää...
keka	30.6.2006 22:08
Tuossa Hiskitys olet aivan oikeassa, vastuuta ei voi siirtää kalastajille, koska harva kalastaja on niin vastuuntuntoinen, että selviytyisi tästä vastuun kannosta.
Mutta sen sijaan kalastusrajoituksia tulisi saada alueille joissa on kova kalastuspaine.
Sekä luonnollisesti tiukka valvonta sekä tuntuvat sanktiot sääntöjen rikkojille.
tosikko	30.6.2006 22:27
Tällä hetkellä kuhan pyynnin ongelmakohtia ovat kutupaikilla jigittely ja talvehtimissyvänteistä verkotus.
Näin on kuhan kannalta katsoen.
Paikalliset kuturauhoitukset olisivat poikaa ja niiden tulisi koskea myös jigittelyä ja pilkkimistä, jotta niillä olisi tarkoituksenmukainen vaikutus kuhan lisääntymistä turvaamaan.
Talvehtimissyvänteisiin pitäisi verkottajille saada saaliskiintiöt, joiden täytyttyä verkot ylös.
Uisteluun, pilkintään ja jigipyyntiinkin pitäisi laittaa päiväkohtainen tai kalastajakohtainen kiintiö, jonka jälkeen jigittely ja uistelu olisi lopetettava kyseisellä paikalla. Tähän kiintiöön laskettaisiin kaikki kiinni jääneet yksilöt, eikä vain mitan täyttäviä. Tällä olisi toivottu vaikutus kuhakannan säilymisen ja kalojen keskikoon kasvattamisen kannalta, jopa suurempi vaikutus, kuin alamitan nostolla.
Vastuullinen kalastaja ei pilki tai jiggaa kymmeniä alamittaisia sen yhden ison toivossa.
Tämä vastuu lähtee jokaisen kalastajan omien korvien välistä, eikä mistään ylemmän tahon antamista määräyksistä. Jo nykyisilläänkin on nähtävissä, että alamittasääntö ei toimi halutulla tavalla. Monesti kuulee puhuttavan jopa kymmenistä saaduista alamittaisista kaloista, kun on tavoiteltu sitä isompaa kalaa. Selitetään vaan, että ei niille alamittaisille mitään voi, niitä tulee ihan väkisin. Tällöin vika on kylläkin kalastajan pyyntitavassa, ei vesistössä tai kalalajissa. Kas kun kaikkia pyytäjiä nämä alamittaiset eivät jostain syystä kiusaa tulemalla koukussa näytille.
Suurin vastuu kalakantojen hyvinvoinnista kuuluu sille, joka katsoo pelistä takaisin katsojaa.
pekka	30.6.2006 23:00
Tosikolle terveisiä! Tietyillä vesialueilla ei pääse eroon alamitoista .Helsingin lähialueella uistelleena ja jigitelessä kalastaneena sen tiedän
sadoista saamistani pikku kuhista. 1 prosenttia on niin pahasti vahingoittunut etteivät pysty jatkamaan elämäänsä vapautuksen jälkeen.Paljon vesillä helsingin alueella kalastaneena voin sanoa: alamittaa ei kunnioiteta.Surullista.
stobe	1.7.2006 00:06
stobe	1.7.2006 00:08
Mitenköhän olennaista toi parin viikon jigaaminen loppujenlopuksi mahtaa olla kuhan kannalta. Viel ei puhuta ammatttikalastajien verkkosaaliista mitään...
otv	1.7.2006 12:44
Ola kirjoitti: "Valitettavasti kirjoituksestasi sai sen käsityksen, että viis alamitasta kunhan itse saa kuhaa ja verkkokalastajat ei."
Aika lailla killit silmät saa olla, että viestini pystyy tuollaisena lukemaan.
Vastuun siirtäminen kalastajille ei toimi. Tiukat säännökset ja niiden valistaminen ja valvominen ovat ainoat varmasti toimivat keinot.
ola	1.7.2006 13:42
On se ihan hyvä, että näitä kalastukseen liittyviä säädöksiä ei täällä tehdä. Tuo valvonnan lisääminen on varmasti ihan ok, mutta mistä siihen resurssit löytyisi?
Puhumattakaan siitä, että millä yleensäkään valvoisi alamittojen noudattamista?
Kyllä se vaan näin on, että korvien välistä tuo järjenkäyttö täytyy lähteä.
Eiköhön pyydetä kaikki vaan kalaa niin paljon kuin ehtii ja katsota ne seuraamukset.
Voipi olla, että seuraava sukupolvi on jo viisaampi.
Sinisalo	2.7.2006 11:44
Itse heitän kaikki alle 40 senttiset kuhat takaisin järveen/mereen. Jos suupieli on hiukan lerpallaan ja vaikka vertakin vähän tulee,uskon,että kala pystyy elämäänsä jatkamaan. Se,joka nyt "heittää ensimmäisen kiven" ja alkaa kertomaan kuinka se kala kuolee,eikä pysty syömään,silmät on vahingoittuneet ja muuta plaa plaa. Faktat pöytään ja kerro siitä kalasta jonka vapautit ja miten se kuoli! Suut suppuun muuten.
Katson monia vuosia kalastaneena ja kalan alamittaa kunnioittavana olevani tässä asiassa oikeassa.
ps.älä kerro siitä kalasta,joka kuoli jo veneessä
pave	2.7.2006 13:27
Niin olen itse sitä mieltä että jos kala ei selviä niin joku isompi kala tai joku muu saa siitä "helppoa" ravintoa. Kaikki alle 40cm kuhat takaisin mereen/järveen vaan.
tosikko	2.7.2006 22:11
Miksi meilläpäin lokki lentää uisteluveneen perässä tai kiertelee verkonkokijan venettä?
No, lokki on oppinut saamaan kummaltakin huikopaloja, verkonkokijalta sulkavia ja uistelijalta alamittaisia kuhia.
No, täytyyhän lokinkin syödä, eikä alamitasäädös koske lokin evästä ;-).
Joku kysyi, miten muutaman viikon kuhan jigittely haittaa kuhakantaa?
Jos suuri osa kehittyvästä mädistä tuhoutuu jigittelyn seurauksena, niin mitä se sitten haittaa???
fatbloke	3.7.2006 10:06
Kävin hakemassa omille alueille verkkoluvat. Verkon minimi on 60mm ja saapi nähdä tuleeko kuhaa. Rauhoitusaika 15.5-30.6.
Ainakin viimekesänä 100% saaliista oli alle kilon, sekä heittämällä että vetämällä. Ja koukutettuja oli noin 70kpl, joista noin puolet oli alle 37cm. Kokeiltiin vieheitä isoista vaapuista, lippoihin, mato-onkeen ja pilkkiin. Isoimmat kuhat tulivat pilkillä, sitten mato-onki ja lippa. viimeiseksi koossa jäi vaaput (10-15cm). Parhaiten saalista antoi lippa ja huonoiten vaappu.
Kuhalle tosin on hyvä, että järven syvempi pää on rajavyöhykkeellä ja osittain venäjän puolella, jossa ei kalasteta. Toisaalta järvi on suomen puolelta aika matala ja tarvitsisi hapetusta talvisin.
Mutta nyt on uusi vuosi ja uudet kujeet. Katsotaan mitä verkko antaa ja miten tulee muuten. Järvessä on isojakin haukia, kun joka talvi verkotetaan 1-2 yli kymppikiloista haukea.
vetoperho	3.7.2006 11:03
Tuosta vieheen koon nostamisesta olen hieman eri mieltä varsinkin järvilohen osalta.Toki varmasti eroja löytyy vesistökohtaisestikin.Minun kokemukset eteläiseltä-Saimaalta 25 vuoden ajalta.
Kun vedessä on runsaasti isoa muikkua pitää syötinkin olla isoa ja tuolloin syötin koon nostamisella saadaankin isompaa kalaa.Kun taas pääasiallinen muikun koko on alle 10 cm on aivan turha laittaa 15 cm täkyä.Tässä tapauksessa ne pienet ottaa nimenomaan tuohon isoon täkyyn(ja kyllä niihin pieniinkin).Isompi kala sen sijaan valikoi saaliinsa yleisestä koosta.
Mielestäni olisikin tärkeää valita syötin koko sen mukaan,mikä on alueen kulloinenkin tilanne syöttikalan koon suhteen.Pieni lohi syö mitä kokoa tahansa,mutta isompi sitä kokoa mikä on vallitsevana vesistössä.
Paikanvalinnalla voi varmasti joillakin alueilla vaikuttaa tilanteeseen paljonkin,mutta on myös paikkoja jossa tuntuu koko alueen populaatio kokoon katsomatta pyörivän samalla alueella.Eräskin selkä viime syksyltä...tietyltä alueelta tuli tolkuttomasti almittoja.mutta sekaan tiedän saadun useita 3+ kaloja joista suurin ylössaatu taisi olla 6+.Muualta ei loppusyksystä kyseiseltä selältä tullut alamittoja eikä isompiakaan ainakaan minun tietääkseni.Kyseisellä alueella oli todella paljon n. 10 cm muikkua jota nämä lohikalat olivat syönnöstämässä.Täyn koon nostamisen ainoa vaikutus oli,että vähänkään isommat kalat jäi kokonaan pois saaliista...alamitat kyllä hakkasi niihinkin.
stobe	3.7.2006 12:37
Tosikko, niinkö? Pystyt varmaankin osoittamaan, että käsityksesi mädin tuhoutumisesta jigityksen perusteella perustuu johonkin muuhun kuin luuloosi. Laitappa joku viite esiin, koska toistaiseksi mikään tosiasia ei puolla mielipidettäsi. Kuhakannan suurimmat ongelmat eivät tällä hetkellä liity lisääntymiseen vaan siihen, että niitä pieniä kuhia on liikaa suhteessa normaalikokoisiin ja isoihin kuhiin.
Voi jigitys toki jollain pienillä alueilla olla merkityksellistä, mutta isossa mittakaavassa jos tarkastellaan, se ei sitä ole. Vapaa-ajan kalastajien pyytämistä kuhista alle kolme prosenttia pyydetään heittokalastamalla. Tästä kolmesta prosentista vain osa on jigattuja kaloja. Kuhan ei käsittääkseni ole kuturauhoituksen päättymisen jälkeen missään todettu lisääntyvän huonosti em. päätöksen johdosta, jonka tietysti voisi olettaa tapahtuvan, jos kerran kaikki mäti tuon jigityksen vuoksi on tuhoutunut vuodesta toiseen jo ties kuinka kauan.
On hienoa, että ongelmakohtia pyritään parantamaan, mutta nähdäänkö kuhan kohdalla jigikalastuksesta puhuttaessa metsää puilta? Vähän saman luokan juttu kuin jos puhuttaisiin sallituista koukkukoista kuhan perhokalastuksessa.
nupa	3.7.2006 16:34
Meidän paatissa on tapana laittaa kuhia sumppuun sitä mukaa kun niitä tulee ja sitten reissun päätteeksi ottaa sieltä huonokuntoisemmat/muuten sopivat ruokakalat ja päästellä loput pois. Jos reissu kestää useamman päivän niin laitamme kaloja suureen puiseen sumppuun mökkirantaan ja siitä sitten kotiinlähtiessä otamme sopivan määrän ruokakaloja ja loput takaisin. Tätä olen tehnyt jo kymmenkuntavuotta ja jonkinmoinen määrä kuhia ja ahvenia on sumpussani aikaa viettänyt ja sillä kokemuksella sanon että jigikuha selviää kyllä aika hyvin kunhan ei ole ottanut kovin syvältä. Näppituntuma on että kuhista kuolee reilusti alle viisi prosenttia, ahvenista vielä vähemmän. Tänä keväänä sumpussa on aikaansa viettäänyt n. 70 kuhaa ja yhden olen joutunut heittämään tunkiolle, joten ainakin verrattuna verkkokalastukseen selviää jigikuha hyvin ja alamittaiset todella kannattaa päästää takaisin.
Ja niinkuin Stobe kirjoitti kuhakantojen ongelma ei ole ainakaan saaristomerellä määrä vaan koko. Yksi koko keskustelun ongelma on, että kuhankalastusta käsitellään kokonaisuutena, vaikka
se on aivan eri luonteista paikasta riippuen. Saman keinot eivät vain toimi Saaristomerellä, jossa kuhaa on tällä hetkellä aivan järjettömän paljon, mutta hyvälläkin paikalla ainakin 30% saaliista alamittaista ja jo kahden kilon kala harvinaisuus tai joillain Hämeen kuhajärvellä, jossa kaloja kappalemäärinä paljon vähemmän, mutta koko aivan toista luokkaa. Paikallisilla toimilla, esim. merellä kutupaikkojen rauhoittamisella, verkkojen silmäkoon nostamisella ja alamitan reilulla korottamisella päästäisiin tuloksiin kun taas jossain muualla ratkaisu voisi olla saaliskiintiöt ja verkkojen määrän rajoittaminen. Ongelma on yksinkertaisesti liian laaja ja monimutkainen, että jokapuolella toimivaa patenttiratkaisua olisi.
vetoperho	3.7.2006 18:36
Mielenkiintoinen tuo sumputusjuttu ja lukemat kuolleisuudesta.Kun vielä otetaan nuo jenkkien tutkimukset lohikalojen vapautuskuolleisuudesta,niin alkaa olemaan aika selvää,että vapautuskuolleisuus on paljon pienempi,mitä moni olettaa.
tosikko	4.7.2006 13:33
Ei ongelmana ole niinkään pienten kuhien määrä.
Ainahan nuorempia ikäluokkia on enemmän, kuin vanhempia ikäluokkia on vesistössä.
Nyt pitäisikin tietää, minkä ikäisiä nämä "pienet" kuhat ovat. Jos vallitseva ikäluokka saavuttaa 40 sentin keskipituuden 4-5 vuotiaina, mitään ongelmaa ei ole, koska tällöin kuhat kasvavat aivan normaalisti. Jos kuha saavuttaa 40 sentin mitan vasta 7 vuotiaana, voidaan puhua kääpiöityneistä kaloista.
Todennäkäisesti kuhastakin voi muodostua "miljoonaveljien" yhdyskunta aivan samoin, kuin ahvenesta ja tämä vähentää nopeampikasvuisten kuhien esiintymisen niin kauan, kun tämä "ylisuuri" ikäluokka pitää yllä lajin sisäistä ravintokilpailua.
Tässä tilanteessa alamitan korotuksella tehdään enemmän halla, kuin hyvää olevalle kuhakannalle.
Tosin kuhan ongelmat ovat erilaisia eri vesistöissä, joten mitään valtakunnallista ohjetta tai sääntöä on mahdotonta luoda.
peteq	4.7.2006 14:24
http://www.turunsanomat.fi/kotimaa/?ts=1,3:1002:0:0,4:2:0:1:2004-08-24,104:2:246005,1:0:0:0:0:0:
- tuossapa esimerkki Köyliönjärveltä.
Stobelle (ikäänkuin et olisi tiennyt!) tuolta:
http://www.ahven.net/opetusmateriaali/talouskalalajit/kalat/kuha_1.html
tämmöinen: "Kuhakoiraat vartioivat kehittyvää mätiä. Tällöin koiraat käyvät ahnaasti kiinni uistimeen, ja siten alkukesän saalis saattaa koostua lähes kokonaan koiraista."
---> eli kukin voinee miettiä ja ihan itse pääteöllä että onko mätiä vartioivien kalojen poistamisella merkitystä vaiko ei. Ja totta hemmetissä vaikutus on "paikallinen".
- Missä Stobe väitettiin että: "jos kerran kaikki mäti tuon jigityksen vuoksi on tuhoutunut vuodesta toiseen jo ties kuinka kauan."
Ai joo, vain verkotuksella on merkitystä, vapapyydyksin pyydetyt kalat jalostavat kantaa ja vain niin päin saa tutkimuksia referoida...
(itse asiassa jälleen Stobelle kiitos että nimenomaan pyritään käyttämään tutkittuja faktoja)
Pienten kuhien määrä nykyään:
http://www.kuhamaa.fi/saalislajit/hellekuhaa
perustuu suurimmaksi osaksi siihen, että 1997 lähtien on ollut useita poikkeuksellisen hyviä lisääntymisvjuosia ---> nuoria (eli pieniä) kuhia on paljon!
- kääntäen: jos kuha ei olisi viime vuosien aikana olisi lisääntynyt reilusti (myös vesien sameneminen kuhalle eduksi) niin itkettäisiin että onpa niitä vähän... (niinkuin hiljattain olikin)
Sorry Stobe, tarkoitus ei ole sinua morkata - tästä nyt tuli vain tämmöinen vähän tyhmänsävyinen kun ihan oikeasti nyppii tämän ketjun taso. (Esim avauksessa jo todetaan että alamitta on johtanut kääpiöitymiseen - haloo!)
hmmm... taimenen alamitta lienee johtanut joissain puroissa tammukoitumiseen...
stobe	4.7.2006 15:03
Peteq, no problemo. Tässä on aika monta soosia sekaisin samassa keskustelussa. Monia hyviä pointtejakin. Totta tosiaan on, että kuhavesiä on monenkirjavia laidasta laitaan, eikä yhtä oikeaa hoitokeinoa ole olemassa. Totuus on myös se, että kuhat kalastetaan meritanen tapaan Suomessa juuri kalan nopean kasvunsa kynnyksellä, siis lapsena. Totuuksia löytyy myös siitä, että Saaristomerellä (missä Suomen kuhista pyydetään merkittävä osa) kuha kasvaa puolitoista kertaa hitaammin kuin Suomenlahdella (Haavi 2003, s.13-16), eikä tämä johdu ainakaan kasvuolosuhteista. Tieteellistä näyttöä on olemassa jo aika paljon (julkaistu mm. Naturessa ja New Scientistissa) siitä, miten alamitan käyttö geneettisesti kääpiöittää eri lajeja ja vääristää niitten luontaista kasvua.
Kuhakoiraiden käytöksestä olen lukenut vastaavia epätieteellisiä tekstejä hurumycket, näiden viitteiden lähdettä vain ei tunnu missään olevan. Ja toisaalta kun kuha monestakin syystä (ilmasto, rehevöityminen, ?) tuntuu merialueilla vaan määrällisesti lisääntyvän (ja kun tilastotkin osoittavat kuhakannan suurimpien verottajien olevan muualla) en osaa tuota jigitystä suoralta kädeltä em. tietojen valossa nostaa kuhakanna suurimpien uhkien listalla kaikkein terävimpään kärkeen. En sitä mitenkään halua erityisesti puolustaakkaan, mutta pientä lähdekriittisyyttä harrastaen selkeää näyttöä kutuajan jigityksen haittavaikutuksista ei ole mielestäni esitetty, kovin selvästi ainaakan.
En väittänyt, että vain verkotus ja sen rajoittaminen on merkittävää kuhien kasvun kannalta. Toisaalta verkkokalastuksen merkitystä tässä olisi idioottimaista kiistääkkään. Verkoilla vapaa-ajan kalastajat pyytävät (1471/2265)*100% = 64.9% vuotuisesta kokonaiskuhasaaliista. Ammattikalastajien osuus on 0.7 miljoonaa kiloa (suurin osa Saaristomereltä, Itämeriportaali) eli verkoilla pyydetään kuhan vuotuisesta kokonaissaaliista Suomessa 73.2%. Reilu neljäsosa kuhasaaliista pyydtään vavalla, valtaosa näistä uistellen. Tämä on siis tilanne Suomen mittakaavassa. Paikoitellen pyyntiosuudet vaihtelevat varmasti paljonkin.
Jos kuhan kasvua halutaan turvata, tulisi rajoituksia kohdistaa ensisijaisesti merkittävimpiin pyyntikeinoihin, eli edellämainittuihin (kuten on monin paikoin menestyksellä tehtykkin). Tuossa L-S Kalatalouskeskuksen julkaisemassa lehtisessä ylempänä on selvät sävelet mitä asialle pitäisi tehdä ja kuinka samanlaiset toimet ovat muualla auttaneet asiaa. Jos (huom _jos_) Saaristomeren kuha on geneettisesti kääpiöitynyttä, verkkojen silmäkoon nosto yhdessä alamitan noston kanssa ei kuitenkaan välttämättä tehoa samassa mittakaavassa kuin mitä muualla on käynyt. Ei silakkakaan kasva kymppikiloiseksi, vaikka sitä pyydettäisiin ainoastaan 80 mm riimuverkoilla. Se tässä on minusta huolestuttavinta.
peteq	4.7.2006 15:52
Jep. Ollaan Stobe oikeasti aikalailla samoilla linjoilla. Saaristomeren hommassa minusta on surullisinta se, etteivät ammattilaiset halua nostaa silmäkokoa, koska se pudottaa väliaikaisesti saalista VAIKKA se muutaman vuoden kuluttua pysyvästi parantaisikin saalista.
- jigihomma ei minustakaan ole ongelma numero uno, ehkä kuitenkin rikkana rokassa
---> ehkä yksi parannus olisi nostaa kuhavaappujen pituutta (siis pienten karsimiseksi), siitä oli taannoin (about 3 v sitten?) Erässä ihan mielenkiintoinen juttu. Ainakin kun lukee näitä kalacomin juttuja, ja tutkii omaakin saalisjakaumaansa, tuntuu kummalta että niitä pieniä on niin suuri osuus saaliista (olkoonkin että niitä on valtaosa populaatiosta) - niitä parempia kaloja voisi keskimäärin valkata paremmin.
Epätieteellistä mutta totta:
- Kulovedelta sain vapavehkeillä viime avovesikaudella 13 kuhaa, joista 3 mitallista (40cm) ja 10 alle sen. Kaikki alamittaiset (ja yksi mitallisista) laskin hengissä takaisin. Vieheenä min. 11 cm vaaput (yleensä Merimetso) MUTTA painovieheet pienempiä. Painovieheellä tuli yllättävän paljon muuten ihan tumppihaukia.
Viime talvena (21.1.-14.4) kaverin kanssa pidimme kahta verkkoa, 50 ja 55 mm (3m korkeita) ja saimme yhteensä 15 kuhaa. Paikka haettiin helposta "kotirannasta" koska päätavoite oli virkistys ja liikunta, saalis ei niin oleellinen asia.
Harvemmalla verkolla tuli kuhia 5 kpl, pienin 45cm 900g, muut yli kilon (suurin 1.4 kg).
Tiheämmällä verkolla 10, joista 5 alamittaista, joista 2 hyväkuntoista eli takaisin palautettiin. Suurin oli 1.5 kg.
Epätieteelliset - ei kovin yllättävät - päätelmät, minimiotoksella:
1) vapavehkeillä tulee keskimäärin selvästi pienempää kalaa kuin verkolla KUN verkon silmäkoko oikein valittu (ensi talvena, jos jaksetaan verkottaa, niin ehkä vain 55 mm)
2) alamittaiset viehekalat pääsevät keskimäärin useammin hengissä pois kuin verkkoon tarttuneet - ainakin KUN ei pyydä kovin syvästä vieheellä (Verkot olivat 5-9 m syvässä vedessä, kokemisväli max. 7 vrk yleensä kuitenkin vähemmän)
3) olen aika laiska ja taitamaton kuhanpyytäjä
Muita verkkosaaliita: 1 kpl 1.5 kg kirjolohi(!), paljon toutaimia, joista suurin eli silmällä nelikiloiseksi punnittu hyväkuntoinen pääsi takaisin (toivotuksin että "ota kesällä jonkun vaappuun!"), ahvenia, 1 pieni siika, haukia, sekä PALJON pasureita, sulkavia, särkiä, pikkulahnoja sekä toutaimia.
vetoperho	4.7.2006 16:07
Omia kokemuksia kuhasta....
Kun vielä kalastin kuhaa verkoillakin,niin 40 mm verkolla tuli paljon alamittoja.Silmäkoon nosto 50 mm vähensi alamittojen osuuden ehkä 20-25 % kokonaissaaliista.55 millin verkoilla alamitat olivat jo ihan satunnaissaaliita.Verkoilla (koettu vähintään joka toinen päivä toukokuussa) ei juurikaan alamittoja voinut vapauttaa.
Uistimella merellä eräässä paikassa vedettäessä ns. normivaappua(n. 10 cm) paljon alamittoja...ehkä puolet saaliista jollei enemmänkin.Kun vaihdoin vaapun koon isommaksi(Rapalan 18 cm original) putosi alamittojen osuus huomattavasti kokonaiskappalemäärän silti vähentymättä.Toisaalta eräässä järvessä vaapun koon nostaminen on ainoastaan lopettanut kuhan tulon kokonaan ja niillä ihan perusvaapuilla on saanut niitä isompiakin.Uistimella vaikuttaisi äkkiseltään,että suurin osa vapautetuista selviää.
Uistinkalastuksessa alamittojen vapautuskuolleisuuteen voi vaikuttaa helposti siirtymällä yksikoukkuisiin vieheisiin.Toinen tärkeä asia on tarkistaa vieheet riittävän usein,ettei hinaa alamittaa perässä kilometritolkulla.
asellus	31.12.2006 19:23
Mitä tapahtuu kun isot kalat pyydetään pois ja pienet vapautetaan? Täällä http://www.mindfully.org/Heritage/Fish-Are-Smaller-Overfishing.htm
kerrotaan esimerkiksi punalohesta: "And on the West Coast, the average size of pink salmon coming back to spawn (which they always do at the same age) decreased 30 percent in 40 years."
Ja vielä sama lyhyesti suomeksi: Punalohet tulevat aina saman ikäisinä kutemaan. Kutemaan nousevien punalohien keskikoko on pienentynyt 30 porosenttia neljässäkymmmessä vuodessa.