Lapsen Aggressiivisuudesta
Pienen lapsen luontoon kuuluu terve itsekkyys. Lapsi haluaa olla ihailtu, rakastettu, "kaikkein paras". T�st� johtuu, ett� lapset kilpailevat kesken��n heille rakkaiden ja t�rkeiden aikuisten kiintymyksest� ja huomiosta. Lapsille on t�ysin tavallista, e
tt� he tuntevat keskin�ist� kateutta ja mustasukkaisuutta. Lasten voimmakkaat tunteet voivat tulla ilmi fyysisin� toimintoina, kuten kovina sanoina, solvauksina ja lopulta hurjina tappeluina.
Lapset ovat riitaisia, koska he haluavat aikuisen huomiota ja koska he kilpailevat sek� fyysisest�, ett� psyykkisest� tilasta lapsijoukossa. Lapset rakentavat omaa yksil�llisyytt��n ryhm�ss�: "olen oma itseni", "pid�n mielipiteeni". Lapsi haluaa osoittaa,
ett� h�n on kyllin vanha "hoitamaan omia asioitaan", eik� tarvitse v�ltt�m�tt� aina toisten m��r�yksi� ja komentelua. Lapsi haluaa my�s suojella omaisuuttaan ja lelujaan toisten hy�kk�yksilt�. Lapsi taistelee yst�vist�, yritt�� pakottaa muita kuulemaan o
mia mielipiteit�, ajatuksiaan ja yritt�� saada itsens� ymm�rretyksi.
Aggressiivinen k�yt�s voi olla tahallista. T�ll�in lapsi suutusp�iss��n yritt�� vahingoittaa sit� aikuista tai lasta, jolle on kiukkuinen. Toisaalta aggressiivisen k�ytt�ytymisen taakse voi k�tkeyty� yksin�isyyden, surun. Kaipauksen, loukkaantumisen ja al
emmuuden tunteita.
Sosiaalisen k�ytt�ytymisen h�iri�ist� vakavin on aggressiivisuus, paitsi suerauksiltaan, my�s siksi, ett� se on yleens� osoitus niiden ihanteiden ja tavotteiden ep�onnistumisesta, joita yleens� sosiaalisuudelle asetetaan. Aggressiivisuus ei ole yksitt�ine
n oire, vaan sidoksissa suureen joukkoon muita psyykkisi� ominaisuuksia, niiden puutteeseen tai liialliseen esiintymiseen. Vakava aggressiivisuus on osoitus laajasta psyykkisest� h�iri�st�, m��r�tynlaisesta persoonallisuuden rakenteesta. Psyykkisesti tasa
painoinen ihminen l�yt�� aggresioilleen sosiaalisesti hyv�ksytt�v�t kanavat. Se ilmenee h�nell� esim. Korkeana suorituspaineena tai kilpailemisen haluna.
Jos lapsi on kokenut el�m�ss��n vaikean menetyksen, esimerkiksi vanhemman kuoleman, h�n saattaa ilmaista kaupaustaan k�ytt�ytym�ll� ��rimm�isen vihamielisesti. Kriisivaiheessa avioeroperheiss� lapset voivat olla hyvin h�mmentyneit�, pelokkaita tulevaisuud
en suhteen ja samalla hyvin aggressiivisia.
Lapsi voi kotonaan tai muussa ymp�rist�ss��n joutua kovan paineen ja stressin alaiseksi, koska h�nelt� odotetaan suorituksia, joihin h�n ei ole lainkaan kyps�. Lapsi joka kokee jatkuvasti alemmuudentunnetta, saattaa olla j�nnittynyt, �rtynyt, katkera ja a
ggressiivinen. T�ll�in viha ei ole pelk�st��n aggressiivista k�ytt�ytymist�, vaan lapsessa voi havaita t�rkeiden elinsysteemien muutoksia, kuten lihaksisto j�nnittyy, syd�n hakkaa, hengitys tihentyy ja suoliston ja virtsaelinten alueella voi tulla h�i�it�
Aggressiviset lapset ymm�rt�v�t helposti v��rin toisten tarkoituksia. Koska he itse ovat vihan t�ytt�mi�, he uskovat helposti, ett� muillakin ihmisill�, niin lapsilla kuin aikuisillakin on heit� kohtaan vihan tunteitaja mahdollisesti "pahoja aikeita". Vih
aiset lapset rynt��v�t toiminnallaan helposti puolustautumaan kuviteltua hy�kk�yst� vastaan ajatuksella "hy�kk�ys on paras puolustus".
Lapsen jatkuva vihamielisyys on merkki siit�, ett� lapsen ymp�rist�ss� on pahasti jotain vialla. Lapsen sosiaalinen kehitys on h�nen l�heisten ihmissuhteiden varassa. Vakavin seuraus h�iri�st� n�iss� l�heisiss� ihmissuhteissa on niin sanottu narsismin h�i
ri�. Se on itsetunnon ja ihmissuhteen h�iri�.
Timo J�rvilehto, Mik� ihmist� M��r��?
Keltikangas-J�rvinen, Aggressiivinen Lapsi