Menestynyt yrittäjä tai taiteilija voi päästä Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun uudessa valintakiintiössä – yliopisto otti ensimmäistä kertaa kuusi opiskelijaa ”erityisten saavutusten” väylässä | Talouselämä
Menestynyt yrittäjä tai taiteilija voi päästä Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun uudessa valintakiintiössä – yliopisto otti ensimmäistä kertaa kuusi opiskelijaa ”erityisten saavutusten” väylässä
9.7.2019 06:15 päivitetty 9.7.2019 07:08
Kauppakorkeakoulu. Aalto-yliopisto sijaitsee Otaniemessä, Espoossa. Antti Mannermaa
Kriteerit täyttäneiden joukossa oli muun muassa yrittäjyyden, vapaaehtoistoiminnan, taide- ja urheilusaavutusten perusteella hakeneita. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun dekaani uskoo, että henkilöt, jotka satsaavat määrätietoisesti eri asioihin, pärjäävät myös opinnoissa.
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu valitsi tänä vuonna ensimmäistä kertaa opiskelijoita ”erityisten saavutusten” valintaväylän kautta.
Hakukiintiössä hakijalla on oltava ”erityinen saavutus eli merkittävä suoritus” jollakin alalla. Aalto-yliopistolle lähetettiin 37 hakemusta, joista 12 täyttivät valintakriteerit.
Saavutuksen lisäksi kriteerinä on, että hakija saa ylioppilastodistuksestaan todistuspisteitä vähintään 80 prosenttia edellisvuoden alimmasta ylioppilastodistuskiintiössä sisään päässeen pistemäärästä.
12:sta kriteerit täyttäneestä puolet eli kuusi valittiin aloittamaan kauppakorkeakoulussa tänä vuonna. Kauppakorkeakoulun dekaani Ingmar Björkman kertoo, että kriteerit täyttäneiden joukossa oli muun muassa yrittäjyyden, vapaaehtoistoiminnan, taiteen tai urheilun perusteella hakeneita.
Hän ei voi kertoa tarkemmin, miltä aloilta kouluun valitut ovat.
”Totesimme, että valituilla kuudella on erityisiä saavutuksia verrattuna muihin samanikäisiin”, Björkman sanoo.
Yliopistolla on valintakomitea, joka koostuu kauppakorkeakoulun edustajista ja yliopiston muista edustajista. Komitea kävi hakemukset läpi ja valitsi opiskelijat.
Uuden valintaväylän tarkoitus on lisätä monimuotoisuutta, jotta koulussa olisi enemmän eri taustoista tulevia opiskelijoita. Muita väyliä Aalto-yliopiston kauppakorkeaan pääsemiseksi ovat esimerkiksi ylioppilaskirjoituspisteet, pääsykoe, avoimen yliopiston väylä, yhdysvaltalainen SAT-testi ja erilaiset kilpailut, kuten matematiikkakilpailu.
Valitut henkilöt ovat pystyneet sekä opiskelemaan hyvin lukioaikanaan että panostamaan toiseen asiaan, kuten urheiluun tai taiteeseen, Björkman sanoo. Hän uskoo, että henkilöt, jotka satsaavat määrätietoisesti eri asioihin, pärjäävät myös opinnoissa.
”Sisäänpääsyprosessi on edelleen käynnissä, joten emme vielä tiedä, kuinka moni näistä kuudesta aloittaa”, Björkman toteaa.
Väylä koskee kauppakorkeakoulun kandiohjelmiin hakevia, ja se on otettu ainakin toistaiseksi pysyväksi osaksi yliopiston valintamenettelyjä. Idea kokeiluun tuli Tukholman kauppakorkeakoululta Handelshögskolanilta, jossa ainakin viisi prosenttia opiskelijoista valitaan vuosittain samantyyppisen menettelyn kautta.
Björkman veikkaa, että ensi vuonna väylän kautta on jo enemmän hakijoita. Hänen mukaansa kokemus oli hyvä ja prosessi toimi.
Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu on tällä hetkellä ainoa kauppakorkeakoulu Suomessa, jossa menettely on käytössä. Ainakin kauppakorkeakoulutusta tarjoavissa Lappeenrannan ja Jyväskylän yliopistoissa on keskusteltu väylän käyttöönotosta. Kumpikaan yliopisto ei ole ryhtymässä toimenpiteisiin.
Lue myös: Muutkin kauppakorkeakoulut voisivat harkita Aalto-yliopiston käyttöön ottamaa ”erityisten saavutusten” valintaväylää – Kauppakorkeakoulut ry:n puheenjohtaja: Syrjinnän kanssa oltava tarkkana