⭐JÄSENLEHTI 2/ 2010 MEDLEMSBLAD
JÄSENLEHTI 2/ 2010 MEDLEMSBLAD
Download "JÄSENLEHTI 2/ 2010 MEDLEMSBLAD"
Aili Anneli Karvonen
1 VILLA KARON YSTÄVÄT LES AMIS DE LA VILLA KARO Annankatu E Helsinki JÄSENLEHTI 2/ 2010 MEDLEMSBLAD 11. VUOSIKERTA Pronssipantteri Miia Jonkalle Afro-Suomen historiasta Elokuvantekijä Miia Jonkka on saanut tänä vuonna Villa Karon kulttuuripalkinnon Pronssipantterin 3-osaisesta TV-sarjasta Afro-Suomen historia, jossa hän kertoo Suomen varhaisista yhteyksistä Afrikkaan ja afrikkalaisiin. TV-sarja esitettiin tänä keväänä Teema-kanavalla. Pronssipantteri myönnetään vuosittain yksittäiselle henkilölle, yritykselle tai yhteisölle, joka on merkittävällä tavalla edistänyt yhteisymmärrystä eri kulttuurien kesken sekä vähentänyt rotujen välisiä ennakkoluuloja. 12 Carmenin jälkeen Sylvie Villa Karoon on valittu uusi ohjelmapäällikköä. Carmen Etchisseä seuraa tehtävässä Sylvie Ahouangassi. Sylvie on opiskellut kieliä ja markkinointia sekä Abomey-Calavin yliopistossa että Accrassa. Vuodesta 2008 lähtien hän on toiminut englannin opettajana LYPEZ Collegessa sekä kääntäjä-tulkkina ja kaupallisen johdon assistenttina Centony Groupissa. Villa Karon johtoryhmä toukokuun alussa. Uusi ohjelmapäällikkö Sylvie Ahouangassi on toinen vasemmalta. Oikeassa laidassa ovat CIMOn harjoittelijat Lisa Boström ja Essi Jäppinen. Syksyn harjoittelija: Miikka Pörsti Ensi syksynä CIMOn harjoittelijana Villa Karossa on vaihteeksi taas nuori mies: Miikka Pörsti. 26-vuotias Miikka on kotoisin Helsingistä, ja opiskelujen ohessa hän on työskennellyt mm. free lance journalistina, opettajana ja internet-kirjakauppiaana. Miikka on asunut kolmanneksen elämästään Ranskassa ja siksi hänellä on paitsi kielitaitoa myös omakohtaista kokemusta muihin kulttuureihin kuuluvien kanssa elämisestä. Onnea ja menestystä, Miikka! 23 Ennätysmäärä stipendihakemuksia Villa Karon stipendipaikoille ensi syksyksi tuli ennätysmäärä hakijoita, ja lautakunnan mielestä hakemusten taso on koko ajan noussut. Eli kun olemme aikaisemmin kyenneet antamaan stipendin noin prosentille hakijoista, oli ensi syksyn kohdalla prosentti alhaisempi. Ensi syksyn stipendiaatteina säveltäjiä, muusikoita, tutkijoita Villa Karon ystävien hallitus on stipendilautakunnan ehdotuksesta myöntänyt stipendit ensi syksyksi seuraaville hakijoille: Grund, Thomas, artesaani, muusikko Harala, Jouni, valokuvaaja Harinen, Kaiju, kirjallisuudentutkija Heidenberg, Camilla, musiikin maisteri Laine, Antti, äänisuunnittelija, muusikko Lillqvist, Katariina, animaatio-elokuvaohjaaja (siirto keväästä 2010) Lundén, Katja, tanssija, koreografi Mikkola, Kati, uskontotieteilijä Pettersson, Joona, elokuvaohjaaja Pöyhönen, Valtteri, muusikko, säveltäjä Palosuo, Hannu, kuvataiteilija Puusaari, Maria, musiikin maisteri Räihälä, Osmo, säveltäjä, tv-tuottaja KAUNEUDENHOITOPALVELUT Saure, Heikki, kirjailija Kosmeettiset hoidot Derma Clear - ihokarvojen lopullinen poisto valoimpulssihoidolla Lämpöneulaus - häiritsevien pintaverisuonien poisto Vuodelle HELSINKI 2011: Marita Salonen Honkasalo, Antero, ympäristöneuvos SKY-Cidesco kosmetologi Honkasalo, Eero Salonen Marja-Liisa, antropologi, tutkija yl.lääk.erik. lääkäri Itämerenkatu 2, Helsinki Puh Et. Hesperiankatu 16 B P Sari Säily Beauty Runeberginkatu 69, Helsinki KEHYS- JA KULTAUSLIIKKEET Kehys- ja kultausliike Apollonkatu 9, Helsinki Puh , AMMATTITAIDOLLA kultaukset kehystykset entisöinnit puhdistukset myös alaan liittyvät erikoistyöt Viinimäen Kehystämö Humalistonkatu 9, Helsinki KEITTIÖKALUSTEET 34 Jäsenmatkalle mahtuu vielä mukaan! Ensin syksyn jäsenmatkan päivämäärät ovat syyskuuta. Jäsenmatkailijat lentävät Helsingistä Pariisin kautta Cotonouhun, josta heidät kuljetetaan yhdistyksen omalla minibussilla Grand-Popoon. Matkan hinta on edelleen sama 1850 euroa, mikä on huomattavasti alhaisempi kuin kaupallisten matkatoimistojen ilmoittamat hinnat vastaavanlaisille matkoille. Hinta sisältää lennot Helsingistä Beniniin ja takaisin, lentokenttäkuljetukset Beninissä, hotellimajoituksen aamiaisineen, sekä saapumisillan musiikillisen illallisen Villa Karon mosaiikkiterassilla. Matkan aikana tehtävistä ekskursioista maksetaan erikseen. Ekskursioita on mahdollista tehdä Afrikan Venetsiaksi sanottuun Ganviéhen, Ouidahin orjasatamaan, Dahomeyn entiseen pääkaupunkiin Abomeyhin, Beninin pääkaupunkiin Porto Novoon, naapurimaan Togon pääkaupunkiin Lomeen jne. Jopa Beninin pohjoisosien maisemia ja oloja on madollista päästä katsomaan. Jos haluat mukaan, ota mahdollisimman pian yhteyttä Maisa Toivoseen, puh5 URBAANEJA UNELMIA Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosaston yhdyskuntasuunnittelun laitos on vuodesta 1993 tarjonnut opiskelijoilleen mahdollisuuden tutustua kehittyvän maailman ongelmiin vuoden mittaisen studiokurssin välityksellä. Kurssin nimi oli alkujaan Interplay of Cultures, myöhemmin World Architecture and Planning ja nykyään City in Crisis, mutta kysymys on koko ajan ollut samasta asiasta, opiskelijoiden globaalin tietoisuuden ja sosiaalisen vastuuntunnon vahvistamisesta sekä valmiuksien kehittämisestä mahdollisia kansainvälisiä tehtäviä silmällä pitäen. Studiokurssin oleellisena osana on alusta lähtien ollut kenttätyö. Tämä on tehnyt siitä kansainväliselläkin tasolla verrattain ainutlaatuisen. Ajatuksena on, että maailman etelän suuren enemmistön ongelmiin ei voi tutustua pelkästään pohjoisen luento- tai piirustussaleissa. Ensimmäisenä neljänä vuotena kenttätyömatkat kohdistuivat Rufisqueen Senegaliin. Siellä sijainneen Anne Rosenlewin vetämän Centre ARC in lakkautettua toimintansa 1990-luvun lopulla tarvitsimme uuden kohdemaan. Villa Karon toiminnan ajoitus oli siten meille ihanteellinen. Vuosina tehtyjen kuuden kenttätyömatkan aikana kanssamme Grand Popossa kävi yhteensä 88 arkkitehtiopiskelijaa 13 maasta. Villa Karon ja sen henkilökunnan meille tarjoama tuki ja apu oli matkojen onnistumisen kannalta ensiarvoisen tärkeää. Työskentelymme perustui pitkälti Grand Popon asukkaiden kanssa käytyihin keskusteluihin joiden perusteella vuosittain määriteltiin tarpellisimmilta tuntuneet projektikohteet. Projektit valmistuivat Suomessa kevätkauden lopussa ja ne esiteltiin seuraavan Grand Popossa käynnin aikana usein hyvinkin laajojen asukasiltojen yhteydessä. Näiden iltojen jatkot tansseineen, ruokineen ja juomineen jatkuivat yleensä myöhään yöhön. Ensimmäisenä vuonna analysoitiin Grand Popon rakennetta mahdollisimman monesta näkökulmasta ja seuraavana vuonna keskityttiin kalastajien asemaan. Opiskelijat ideoivat vaihtoehtoja kalasatamalle aallonmurtajineen sekä tutkivat kalastajaperheiden sosiaalista ja fyysistä asuinympäristöä. Vanhan Gbeconin ongelmat olivat pääosassa vuonna Kaupunginosasta tehtiin mittapiirustukset ja sille hahmoteltiin erilaisia henkiinjäämis-strategioita. Seuraavien vuosien aikana tehtiin myös keskusta-alueen parannussuunnitelmia sekä kaksi vaihtoehtoista suunnitelmaa naistentalolle ja ammattikoululle Nonvitcha-alueen viereen pääkadun varrelle. Kun kaupungin viranomaiset eivät olleet tyytyväisiä saamiinsa suunnitelmiin Nicoué-Kond- 56 jin uutta asuinaluetta varten he pyysivät meiltä «afrikkalaisempia» vaihtoehtoja. Huutoon vastattiin kolmella varjosuunnitelmalla. Päätien vaarallisen risteyksen, «le Carrefourin», liikenteellisiä ja ympäristöllisiä ongelmia yritettiin myöskin ratkoa mm. maisema-arkkitehtuurin keinoin. Viimeisellä käynnillä, vuonna 2006, opiskelijat jakaantuivat kahteen ryhmään. Toinen ryhmä tutustui Agamén pakolaisleiriin ja laati vaihtoehtoisia suunnitelmia UNHCR :n ja Punaisen Ristin henkilökunnan avustuksella. Toinen ryhmä taas keskittyi Grand Popoon turistikohteena analysoiden olemassa olevaa tilannetta ja paikkakunnan potentiaalia sekä laatien suunnitelmat hotelli- ja ravintolakoulua varten. He ehdottivat myös perhetason majoitusmatkailun kehittämistä. Kaikki näiden lukuisten projektien tuotokset kirjallisine ja kuvallisine loppuraportteineen luovutettiin paikallisille viranomaisille vapaasti käytettäviksi ja levitettäviksi mahdollisille rahoittajille. Edesmennyt pormestari Eugene Kpadé, opiskelijaryhmiemme suuri ystävä ja tukija, ilmaisi kurssimme tarkoituksen ehkä paremmin kuin kukaan muu. Hänen mielestään studion ensisijaiset tehtävät liittyivät opiskelijoille tarjottavaan «kulttuurikylpyyn», korkeakoulun vaatimaan akateemiseen substanssiin sekä sopivien projektien identifioimiseen. Asian tärkeyden Grand Popon asukkaiden kannalta hän kiteytti lauseeseen: «Tarvitsemme unelmia». Jokaisella projektilla ja prosessilla on alkunsa ja loppunsa. Kuuden Grand Popon käynnin jälkeen koimme antaneemme paikkakunnalle ne unelmat joihin tunsimme pystyvämme. Oli aika siirtyä muualle. Vuoden 2008 alusta työmme on jatkunut Phnom Penhissä, Kambodzhassa. Hennu Kjisik ja Veikko Vasko Huomenta, Afrikka! -näyttelyssä on arkkitehtiopiskelijoiden töistä kertova osio. 67 MISTÄ ON VILLA KARON YSTÄVÄT TEHTY? Osapuilleen puolet Villa Karon budjetista tulee yksityisistä lähteistä. Erittäin tärkeää on se tuki, jonka Villa Karon kannatusjäsenet yhdistykselle antavat. Siksi kysyimme muutamalta tukijaltamme miksi he haluavat olla toiminnassamme mukana. Satu Jäntti-Alanko, Helsinki Suurimman vaikutuksen minuun on tehnyt Villa Karo-hankkeessa yhden miehen kyky muuttaa todellisuudeksi pähkähullu unelmansa ja saada hankkeeseensa yhä kasvava joukko ihmisiä mukaan. Villa Karo edistää ymmärrystä ja kunnioitusta kahden kulttuurin kesken ja tuo sitä tietä suomalaiseen kulttuuriin stipendiaateista kasvaneen lahjakkaiden ihmisten joukon, jolla on aivan uusi näkökulma. Tätä pidän äärettömän arvokkaana. Villa Karon ystävien matka v mullisti maailmankuvani. Terhi Olamo, Helsinki: Pidän tärkeänä tukea Villa Karon toimintaa, koska uskon monen suomalaisen laajentavan kuvaansa afrikkalaisesta elämästä ja kulttuurista mm. tätä kautta. Villa Karon stipendiaatit ja Ystävät levittävät intensiivisesti ympärilleen kokemuksiaan ja tuntemuksiaan Afrikasta kertomuksin sekä eri taiteenalojen keinoin. 78 Villa Karon kautta tunnen päässeeni lähelle aitoa afrikkalaista elämää aluksi Beninin Grand Popossa. Erityisesti olenkin kiinnostunut tavallisesta Afrikan arjesta niin aikuisten, kouluikäisten kuin pikkulasten elämässä. Vaikutuksen tekee iloinen elämänmeno, vaikka elinympäristö on alkeellinen verrattuna omaan hyvinvointiyhteiskuntaan. Ryppyotsaisia murehtijoita ei juuri kohtaa. Hienoa on ollut havaita, että kommunikointi sujuu ilman yhteistä kieltäkin. Afrikkalainen osaa lukea tarkasti kehonkieltä eli sanaton viestintä on hyvin kehittynyt ilman kummempia kursseja. Afrikkalainen yhteisöllisyys ja toisista välittäminen on tunnetusti opettavaista nykysuomalaiselle. Mutta taloudellista apua tarvitaan, mikä onkin pannut miettimään, miten voisi kantaa kortensa kekoon niin, että sillä olisi kauaskantoisempaa merkitystä kuin rahaapu hetken tarpeeseen. Lapsia on joka kylässä tosi paljon ja koulun tarve ja merkitys on suuri. Yhden oppilaan koulunkäynnin voi pelastaa muutama kymmenen euroa vuodessa. Valintani on siis koulutuksen ja Villa Karon tukeminen. Edellä mainittuihin Afrikan kokemuksiin antoi sysäyksen Villa Karo -jäsenyys. Mutta merkittävää on myös se, miten monia hyviä tuttavuuksia on syntynyt jäseniltojen seurauksena Suomessa. Tuntuu, että se afrikkalainen välittömyys ja yhteisöllisyys on tarttunut villakarolaisiin, koska tutustuminen käy niin helposti. Tämä Famille Villa Karo koostuu lisäksi hyvin monen eri alan ihmisistä, mikä rikastuttaa suuresti kanssakäymistä. Vahvan kannatukseni saa myös uusi idea Helsinkiin perustettavasta Afrikka-talosta. 89 Arja Pulli, Helsinki Villa Karo on antanut monelle taiteen ja tieteen tekijälle mahdollisuuden tutustua afrikkalaiseen kulttuuriin ja saada siitä vaikutteita omaan työskentelyyn. Tätä toimintaa haluan olla tukemassa. Afrikassa minua eniten innostaa ja kiihottaa värikäs luonto, iloiset ja ystävälliset ihmiset sekä taidokkaat käsityöt ja tekstiilit. Jäsenmatka Grand Popoon oli retki Afrikan monikulttuuriseen elämään. Erityisesti mieleen ovat jääneet öisen valtameren kohina sekä Villa Karon järjestämät upeat musiikkiesitykset. Nils G Holm, Åbo Villa Karo vårt fina Mini-Afrika Som vi alla vet är Afrika en väldigt stor kontinent med massor av kulturer, språk och religioner. Att lära känna allt är en omöjlighet. Som professor i religionsvetenskap vid Åbo Akademi började jag för cirka tjugo år sedan med en tradition att årligen göra en studieresa till något främmande land. Vi hade i Afrika besökt Marocko och Egypten några gånger med inte sett något land söder om Sahara. Då vi fick kännedom om Villa Karo i Benin var målet för vår resa år 2004 helt klart. Vi skulle till Grand Popo och Villa Karo. Resan blev en av de allra mest minnesvärda vi gjort. Hettan och fuktigheten plågade oss en del men kulturkontakterna var helt superba i sig. Villa Karos personal ställde upp för oss på ett helt fantastiskt sätt, vilket aldrig kan ersättas i pengar. Vi 910 fick närkontakt med platser och föremål som talade om den stora slavhandeln för mer än hundra år sedan, vi fick konkret erfarenhet av woodoo, extas och folktro och vi fick ett visst grepp om hela den afrikanska kulturen i Västafrika. Våra erfarenheter var glädjefyllda, djupt personliga och fyllda av mening och insikt. Vi stötte på olika religioner skilda kristna sekter och kyrkor och den gamla lokala traditionen. Allt blev för oss ett erfarenhetsspektrum som aldrig kan uppnås på annat sätt än genom närkontakt med lokalkulturen genom ett kulturcentrum som Villa Karo. Mötet mellan nordisk kultur och den afrikanska, fordrar ett kulturinstitut likt Villa Karo. I vår värld som blir allt mer globaliserad är Villa Karo ett projekt som inte bara är väl värt att satsa på utan som på ett unikt sätt förmedlar Afrika till oss. Jag kan bara hoppas och önska att Villa Karo får fortsätta och utvecklas. Det behöver allt vårt stöd. Auli Paavola, Helsinki Kulttuurikeskuksella on hienot tavoitteet suomalaisen ja afrikkalaisen kulttuurin välisen vuorovaikutuksen edistämiseksi, ja toiminnasta on vuosien aikana saatu konkreettista näyttöä ja onnistumisen kokemuksia. On tekoja, ei vain juhlapuheita. Haluan jollain tavalla tukea Afrikan maiden kansalaisia. Villa Karon toiminnan kautta tukeminen toteutuu mukavalla tavalla, win-win periaatteella ja taiteesta nauttien. Huomaa myös, että suomalaiset taiteilijat ovat saaneet vaikutteita työlleen. Villa Karon toiminnalla on jatkuvuutta, se on erityisesti beniniläisten kannalta tärkeää. Paikalliset toimijat on saatu mukaan; se on vaatinut muutosta toimintakulttuuriin. 1011 Julkaisut ja jäsenkirjeet ovat antaneet monipuolista tietoa ja stipendiaattien näyttelyt ja kertomukset ovat olleet antoisia. Ymmärrykseni afrikkalaisuudesta on lisääntynyt. Kirsten Elsner-Koivu, Tampere Ajattelin silloin vuonna 2002 löytäväni vielä sitä aitoa Afrikkaa. Ymmärsin kyllä pian, että kehitys mopoineen ja kännykköineen on sinnekin saapunut kovalla vauhdilla. Villa KARO antaa mahdollisuuden ymmärtää toisiamme paremmin: kulttuurin kautta. Opimme tuntemaan ja ennakkoluulottomasti arvostamaan uutta. Lainaan mielelläni Mary Kingsleyn sanoja:... olen oppilas Länsi-Afrikassa. Vaikka hän matkusti siellä yli 100 vuotta ennen minua. 1112 Beninissäkin juhlavuosi: 50-v. Villa Karon isäntämaa Beninin tasavalta juhlii sekin tasavuosia: 50 vuotta itsenäisenä maana. Niin kuin kaikki muutkin Afrikan maat, ihmiset ja yhteisöt ovat sielläkin tietysti olleet olemassa vuosisatoja, vaikkakin eri hallintomallien alaisina: ennen itsenäisyyttä maassa elettiin muutama vuosikymmen Ranskan vallan alla, sitä ennen valtaa pitivät eri heimokuninkaat. Heimovaltioista suurin oli Dahomey, jonka kuninkaat tunnetaan nimeltä 1600-luvulta alkaen. Itsenäisen valtion kehityksen viimeiset kaksi vuosikymmentä ovat olleet ripeän kehityksen aikaa, ja tämä viimeisin vuosikymmen kaikkein ripeintä. Se näkyy kaikessa: Cotonoun ja Grand- Popon katukuvassa, ja myös vaikkapa Beninin väestömäärässä. Kymmenen vuotta sitten, eli silloin kun Villa Karon toiminta alkoi, Beninissä oli yhtä paljon asukkaita kuin Suomessa. Tänä päivänä asukkaita arvioidaan olevan 8,9 miljoonaa! UNFPA:n väestöennusteen mukaan vuonna 2050 beniniläisiä on 22 miljoonaa, ja suomalaisia edelleen vain runsaat viisi miljoonaa. Suomen väkilukuennuste herättää kylläkin niin paljon kysymyksiä, että se vähentää uskottavuutta myös Beninin ennusteen osalta. Se näkee joka elää! Uskontojen kannattajat jakautuvat UNDP:n tilastojen mukaan siten, että kristittyjä olisi maassa nykyään 42,8 prosenttia, muslimeja 24,4 % ja animisteja 15,5 %. Kristittyjen määrä on kasvanut eniten viimeisten vuosien aikana. Mutta niin kuin tiedämme suurin osa beniniläisistä on synkretistejä, jotka ovat taitavia ja taipuvaisia yhdistämään eri uskontojen parhaita puolia. 20 vuotta sitten bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohden oli 380 US dollaria asukasta kohden. Pari vuotta sitten se oli 690 dollaria. Vertailukelpoinen eli ostovoimakorjattu BKTL asukasta oli dollaria. 1213 Suomessa BKTL asukasta kohden on dollaria, eli liki 33-kertainen, eli kohtuullinen kehitysapu näyttäisi perustellulta eikä vielä merkittävästi laskisi uima-altaan vedenpintaa Suomessa. Puolustusmenojen osuus valtion bruttokansantuotteesta oli Beninissä vuonna 2008 sama kuin Suomessa eli yksi prosentti. Hiilidioksidipäästöt asukasta kohden olivat Beninissä nolla (tonnia) ja Suomessa 12,6 (tonnia). 9 Afrikka-klassikkoa jotka kannattaa lukea Peter Abrahams: Voittajan seppele (A Wreath for Udomo, 1956, suom. Seppo Loponen) Näkemyksellinen kuvaus miehistä jotka unelmoivat Afrikan vapaudesta ja hankkivat maanosalleen itsenäisyyden. Chinua Achebe: Kansan mies (A Man of The People, 1966, suom. Eila Pennanen) Tarkkasilmäinen (ja hauska) satiiri afrikkalaisesta populistipoliitikosta, jollaisen voisi löytää jopa Grand-Poposta! Mariama Bâ: Pitkä kirje (Une si longue lettre, 1980, suom. Annikki Suni) Klassinen kertomus senegalilaisen naisen tiestä uuden ja vanhan Afrikan törmäyksessä. André Brink: Valkoinen kuiva kausi (A Dry, White Season, 1979 ) Kenties paras valkoisen kirjailijan kuvaus Etelä-Afrikan Apartheid-politiikasta. Joseph Conrad: Pimeyden sydän (Heart of Darkness, 1902 ) Monia kirjailijoita ja elokuvantekijöitä inspiroinut unohtumaton tarina pimeydestä, joka löytyy sekä Kongosta että jokaisesta meistä. Graham Greene: Mutta suurin kaikista... ( Heart of the Matter 1948 ) Kirjailijan omiin kokemuksiin perustuva, siirtomaa-aikaiseen Sierra Leoneen sijoittuva kirja, josta Greene olisi voinut saanut Nobelin ellei olisi kisannut saman ruotsalaistytön huomiosta Nobel-komitean jäsenen kanssa. Toinen syy antaa Greenelle Nobel olisi ollut Loppuun palanut (A Burnt-Out Case, 1960), joka sijoittuu Kongon spitaalisiirtolaan. 1314 Camara Laye: The African Child, alkup. L enfant noir, 1954) Guinealaista Camara Layea on sanottu ensimmäiseksi Afrikasta tulleeksi kirjailijaneroksi. Joidenkin mielestä paras afrikkalaisesta lapsuudesta kertova teos. Ngugi wa Thiongo: Variksen velho (Wizard of the Crow, 2006, suom. Seppo Loponen) Nisun jyväklassikosta tunnetun kenialaisen kirjailijan uusi tarpeellinen kirja afrikkalaisesta diktatuurista. Wole Soyinka: The Man Died, Nobelilla palkitun kirjailijan koskettava ja rohkea vankilapäiväkirja Nigerian sisällissodan ajoilta. TAIKista ensimmäinen afrikkalainen tohtori Richard Kabiiton (MA) väitöskirja Meaning-Making in Visual Culture tarkastettiin Aalto-yliopiston taideteollisessa korkeakoulussa huhtikuussa Vastaväittäjänä toimi taiteen tohtori Kärt Summatavet, Tarton yliopistosta. Ugandalainen taiteen maisteri Richard Kabiito on Taideteollisen korkeakoulun historian ensimmäinen afrikkalainen tohtoriksi valmistuva opiskelija. Tällä hetkellä lehtorina Makerere-yliopistossa työskentelevä Kabiito luo pohjaa ugandalaiselle taiteen tutkimukselle väitöksellään, joka käsittelee visuaalista lukutaitoa ja merkitysten muodostamista. Tuoreen väitöstutkimuksen päätavoitteena on osoittaa, kuinka alkuperäinen tietämys muodosta, kuvioista ja väreistä voi parantaa visuaalista lukutaitoa tietyissä yhteisöissä. Toisin sanoen tarinankerrontaa käytetään viestintävälineenä. Kirjoittaja yhdistää ugandalaiset taidemuodot nykyaikaiseen taidekäytäntöön. Tässä tutkimuksessa hän käyttää esimerkkinä ugandalaisen alkuperäisyhteisön tapausta, mutta tämä järjestelmä voidaan sovittaa mihin tahansa yhteisöön. Tutkimuksessaan Kabiito määrittelee, kuinka kerronta ja uudelleen versioinnin estetiikka voisivat sekä parantaa että jatkaa alkuperäistä tietämystä. Tällä hän tarkoittaa paikallisten visuaalisten ominaisuuksien sisällyttämistä taideteoksiin. Uudelleen versioinnin säännöt sallivat myös tekstien uusiokäytön, kuuluivatpa ne käyttäjälle tai eivät, muuttamatta merkittävästi niiden välitöntä tilaa. Yksilö tai ihmisryhmä antaa täten merkityksen tarinoilla ja aineellisella kulttuurilla tuotetuille taiteellisille kuville. 1415 Ymmärtämällä teoreettisesti, kuinka päädymme merkitykseen ja hyödynnämme sitä, tutkimus etenee laajempaan ihanteeseen etsiä tällaisen alkuperäisen tietämyksen jatkamista ohi pelkän merkityksellisyyden; se jatkuisi myös tilassa ja ajassa: se ilmaisisi itsenä uusilla tai vaihtoehtoisilla tavoilla eron ja yhteisyyden mukaisesti. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tutkimuksessa tarkastellaan uudelleen versioinnin estetiikkaa strategiana, joka mahdollisti paikallisperäisten visuaalisten ominaisuuksien ilmenemisen taidetuotteina tutkimuksen aikana. Monipuoliset tulostus- ja painopalvelut MEILTÄ SAAT LAADUKKAAT PAINOTUOTTEET kutsu- ja käyntikortit esitteet, tuoteluettelot lomakkeet lehdet suuret julisteet roll upit ja kuvavuodat graafinen suunnittelupalvelu KATTAVAT RAKENNUSPIIRUSTUSPALVELUT kopiointi väricad-tulostus skannauspalvelut myös erikoistyöt OTA YHTEYTTÄ graafiset palvelut puh rakennuspiirustuspalvelut puh Tilaaminen käy helposti internetissä -tilausjärjestelmällä, Helsinki Karhula Kotka Lappeenranta Tampere Turku Tallinna 1516 Kirjoja kiehtovasta Afrikasta Matti-Juhani Karila (toim.) Huomenta Afrikka! Villa Karo kymmenen vuotta Suomalais-afrikkalaisen kulttuurikeskuksen juhlakirja kertoo villakarolaisten silmin, mitä hyppy Afrikkaan on heille merkinnyt. Kirja on myös värikäs kertomus unelmasta, josta tuli totta. Ros Wynne-Jones Sade lankeaa Vaikuttava romaani länsimaisista avustustyöntekijöistä sudanilaisessa pikkukylässä, jossa heidän läsnäolonsa synnyttää yhtä paljon toivoa kuin uhkia. Juha Vakkuri Afrikan poikki Ainutlaatuinen matkakertomus, josta välittyy kirjoittajan laaja historiallinen ja poliittinen tietämys. Matkakirja, joka todella elää ja hengittää Afrikan ilmaa. - Kaleva 1617 VILLA KARON YSTÄVÄT r.y. VILLA KAROS VÄNNER r.f. Toiminnanjohtaja / Verksamhetsledare Juha Vakkuri puh/tel Järjestösihteeri / Organisationssekreterare Maisa Toivonen puh/tel HALLITUS/STYRELSE Pj/Ordf Jouko Koskinen, Vpj Matti-Juhani Karila, Maria Björnberg-Enckell, Saara Juvonen, Matti Remes, Juha Vakkuri, Osoite / Adress: Annankatu E 67 / Annegatan E Helsinki / Helsingfors Puh / Tel TUKITILI / STÖDKONTO: NORDEA JÄSENLEHTI/MEDLEMSBLAD Toimituksen osoite kuten yllä Redaktions address som ovan Toimittajat / redaktörer Kristian Vakkuri Puh / Tel Jussi Moilanen Puh / Tel Painopaikka Kopio Niini Oy ISSN Samankaltaiset tiedostot
VILLA KARON YSTÄVÄT LES AMIS DE LA VILLA KARO Annankatu 31-33 E 67 00100 Helsinki JÄSENLEHTI 1/2008 MEDLEMSBLAD KAHDEKSAS VUOSIKERTA Eila Minkkisen teos Valkoinen yovo ensi kertaa Afrikassa. Kaksi uutta Lisätiedot Villa Karon kulttuurilehti / Villa Karos kulturblad. 1/2013 14. vuosikerta
Villa Karon kulttuurilehti / Villa Karos kulturblad 1/2013 14. vuosikerta 1 Hyvät Villa Karon ystävät, Käsissänne oleva Villa Karon kulttuurilehti Akpé (mina: kiitos ) on uudenlainen, tätä kirjoittava Lisätiedot JÄSENLEHTI 1/2010 MEDLEMSBLAD
VILLA KARON YSTÄVÄT LES AMIS DE LA VILLA KARO Annankatu 31-33 E 67 00100 Helsinki JÄSENLEHTI 1/2010 MEDLEMSBLAD 11. VUOSIKERTA Kwassi luovutti generaattorin. Tässä se on: Grand-Popon terveyskeskuksen generaattori Lisätiedot unite for children Kurt Nuotion värikylläs lapsuus tuottaa tarinoita ja teatteria
4/2008 Kurt Nuotion värikylläs lapsuus tuottaa tarinoita ja teatteria Sivu 4 Vapaaehtoisten matka Tansaniaan: Se ei ole työtä, se on ystävän palvelus Sivu 6 Karjalan lapsiasiamiehen suurin ongelma on järjestää Lisätiedot Taide- ja kulttuurialan ammattijärjestö TAKU ry Fackorganisation för konst- och kultursektorn rf.
Taide- ja kulttuurialan ammattijärjestö TAKU ry Fackorganisation för konst- och kultursektorn rf. 1/2008 T ä s s ä n u m e r o s s a Puheenjohtajalta... 3 Kulttuurialan yritys kulttuuriyrittäjä kulttuuriyrittäjyys... Lisätiedot AVOIN VERKKO LUO UUDENLAISTA DEMOKRATIAA s. 29 ALLT AVHANDLAS VIA NÄTET sid 10 2/2010. Folkhögskolan. Sosiaalinen media Social media
AVOIN VERKKO LUO UUDENLAISTA DEMOKRATIAA s. 29 ALLT AVHANDLAS VIA NÄTET sid 10 k a n s a n o p i s t o Folkhögskolan 2/2010 Sosiaalinen media Social media 82 Folkhögskolan kansanopisto - folkhögskolan Lisätiedot KARJALANPAISTISTA KAKSOIS- KONSONANTTIIN Suomen kielen ja kulttuurin vaikuttajat maailmalla
KARJALANPAISTISTA KAKSOIS- KONSONANTTIIN Suomen kielen ja kulttuurin vaikuttajat maailmalla Karjalanpaistista kaksoiskonsonanttiin KARJALANPAISTISTA KAKSOIS- KONSONANTTIIN 1 4 Kansainvälisen liikkuvuuden Lisätiedot Elämästä kiinni kulttuurin avulla 2.2013. Kansainvälisyys esillä soroptimistijuhlissa Sivut 12-15. Suunnistusta Federaation kongressissa
2.2013 Suomen Kansallisoopperan pääjohtaja Päivi Kärkkäinen: Elämästä kiinni kulttuurin avulla Sivut 8-10 Kansainvälisyys esillä soroptimistijuhlissa Sivut 12-15 Suunnistusta Federaation kongressissa Sivut Lisätiedot Puheenjohtajalta... 3. Cupore monimuotoinen tutkimuskeskus... 4 Laura Karhu. Avattava korvat kuulemaan ja silmät näkemään dialogia...
T ä s s ä n u m e r o s s a Puheenjohtajalta... 3 Cupore monimuotoinen tutkimuskeskus... 4 Laura Karhu Avattava korvat kuulemaan ja silmät näkemään dialogia... 6 Kirsi Herala Kulttuuripääkaupungit: rajoja Lisätiedot Voimaa moninaisuudesta. Sukupuolisensitiivinen työ palkittiin Setlementtiliike Ruotsissa Yhteisöllistä asumista ja korttelikulttuuria
Setlementti 4 2 0 1 4 S E T L E M E N T T I L I I K E O N I H M I S E N M U O T O I N E N Voimaa moninaisuudesta Sukupuolisensitiivinen työ palkittiin Setlementtiliike Ruotsissa Yhteisöllistä asumista Lisätiedot Pääkirjoitus. Enkeleitä onko heitä?
2/2004 2 Uumunen 2/2004 T Pääkirjoitus änä vuonna olen joutunut miettimään ihmisiä lähellä minua. Isoäitini on sairastunut vakavasti, olen haudannut lähimmäisen ja työkaverin, menettänyt ystäväni ylitsepääsemättömien Lisätiedot Tervehdykset 4 SuurPhuksi 6 ISOpomo 8 Majuri 11 Phuksivator 12 Dekaani 14 Laitoksen johtaja. 17 Kiltakummi
2 Sisällys Tervehdykset 4 SuurPhuksi 6 ISOpomo 8 Majuri 11 Phuksivator 12 Dekaani 14 Laitoksen johtaja 16 ELECaverit 17 Kiltakummi Opinnot 18 Apua opinnoissa 19 Phuksisyksyn opinnot 20 Opiskelutekniikan Lisätiedot KULTTUURI KUTOO YHTEISTYÖ JA VERKOSTOT VAPAAN KULTTUURIKENTÄN TUKENA JA INNOSTAJANA LEENA BJÖRKQVIST
4 KULTTUURI KUTOO YHTEISTYÖ JA VERKOSTOT VAPAAN KULTTUURIKENTÄN TUKENA JA INNOSTAJANA LEENA BJÖRKQVIST KIRJOITTAJA Leena Björkqvist toimii Metropolian Kulttuurituotannon lehtorina sekä Tuottaja2020 hankkeen Lisätiedot NNKY:n jäsenlehti 110 vuotta
M Itella Oyj 4/2010 Avustustyötä Haitissa Nuoret romaniäidit NNKY:ssä On ihanaa olla nainen! Unelmieni NNKY Villinä verkostumaan Teologinaiset kokoontuivat Helsingissä 100 par sockor NNKY KFUK NNKY:n jäsenlehti Lisätiedot Aaro Harju kertoo, että yhdistystoiminta alkoi Suomessa jo 1800-luvulla, s. 6
aivoitus asiaa aivovammasta Teemana jäsenhankinta 1/2015 Aaro Harju kertoo, että yhdistystoiminta alkoi Suomessa jo 1800-luvulla, s. 6 Ammattilainen, omainen ja vammautunut ihminen kertovat, mikä heitä Lisätiedot SYÖVÄNTORJUNTA LOUNAIS SUOMEN SANOMAT
LOUNAIS SUOMEN SYÖVÄNTORJUNTA SANOMAT LOUNAIS SUOMEN SYÖPÄYHDISTYS R.Y.:N TIEDOTUSLEHTI N:O 1/2011 2/2004 1/2005 Pehmytkudossyöpä on kutsumaton vieras, jonka kanssa Iina Kallion on seurusteltava joka päivä. Lisätiedot Rakkauden lieveilmiöt 1/2006 PUNAISEN RISTIN NUORET RÖDA KORSETS UNGDOMAR
1/2006 PUNAISEN RISTIN NUORET RÖDA KORSETS UNGDOMAR Rakkauden lieveilmiöt ÖRN WITTING / SEN OIKEAN ETSINTÄ / PERHEVÄKIVALTA / RÖYHKÄ JA TABERMANN KAHVILLA pääkirjoitusledare teksti ja kuva hanna onttonen Lisätiedot MUUTTUUKO MAAILMA PAREMMAKSI?
MUUTTUUKO MAAILMA PAREMMAKSI? Empowered lives. Resilient nations. TIETOA MAAILMAN KEHITYKSESTÄ 2 MUUTTUUKO MAAILMA PAREMMAKSI? MUUTTUUKO MAAILMA PAREMMAKSI? MUUTTUUKO MAAILMA PAREMMAKSI? 3 SISÄLLYS Esipuhe... Lisätiedot Itella Oyj. Maailmanlaaja NNKY. Anna-Kaisa Ikonen: Naisverkostossa on voimaa Väkivallaton viikko: Vahva ei lyö Ett liv efter 85.
M Itella Oyj Maailmanlaaja NNKY Anna-Kaisa Ikonen: Naisverkostossa on voimaa Väkivallaton viikko: Vahva ei lyö Ett liv efter 85 Anne Lagerstedt PÄÄKIRJOITUS Kirkkojen Maailmanneuvoston pääsihteeri Sam Lisätiedot Toimintaraportti 2009-2011 Hoitolaitosten kulttuuritoiminnan edistäminen
Toimintaraportti 2009-2011 Hoitolaitosten kulttuuritoiminnan edistäminen Läänintaiteilija Ava Numminen/Uudenmaan taidetoimikunta 24.1.2012 Kirjoitin ensimmäisen työvuoteni toimintakertomuksessa lokakuussa Lisätiedot elokuvasäätiön tiedotuslehti 2 2009 Dome Karukosken Kielletty Hedelmä valittiin Karlovy Varyn elokuvajuhlille heinäkuussa.
info Suomen elokuvasäätiön tiedotuslehti 2 2009 Dome Karukosken Kielletty Hedelmä valittiin Karlovy Varyn elokuvajuhlille heinäkuussa. Sisältö Pääkirjoitus Irina Krohn: Elokuvia katsotaan ja tutkitaan Lisätiedot SOS-LAPSIKYLÄN 200. Kuulumisia. lehti! 2 / 2012. Inhimillisyys yhteiskunnan keskiöön
200. lehti! SOS-LAPSIKYLÄN Kuulumisia 2 / 2012 Inhimillisyys yhteiskunnan keskiöön Pääkirjoitus MINÄ USKON SINUUN IHMINEN RAKENTUU suhteessa muihin ihmisiin. Kaikilla meillä on tarve olla tärkeä ja onnistua Lisätiedot Kristillisyys - mitä se on? Kristlighet - vad är det? Terveessä yhteisössä kasvaa terveitä yksilöitä. M Itella Oyj
M Itella Oyj Kristillisyys - mitä se on? Kristlighet - vad är det? NNKY:n ja NMKY:n Maailmanliittojen Rukouksen ja maailmanyhteyden viikko 9.-15.11.2008 USKALLA UNELMOIDA - Unelmat käyvät toteen Terveessä Lisätiedot Kuntien asiantuntijat KUMULA ry:n jäsenlehti
1 2012 Kuntien asiantuntijat KUMULA ry:n jäsenlehti Teemana Mitä EU päättää palkansaajien asioista? Opiskelijavaihdossa Sloveniassa Kumulalainen Su Ran Kim tuntee maahanmuuttajien arjen Kansainvälisyys Lisätiedot Kansainvälinen liiketoiminta ja kulttuuri / Kymenlaakson ammattikorkeakoulu Kasarminmäen kampuksella tapahtuu
Kansainvälinen liiketoiminta ja kulttuuri / Kymenlaakson ammattikorkeakoulu 1/2008 / Kasarminmäen kampuksella tapahtuu Jutun nimi pääkirjoitus / Kansainvälinen liiketoiminta ja kulttuuri Innoste on Kymenlaakson Lisätiedot 1/2014 SÄHKÖINEN LUOVUTUS NYT JA TULEVAISUUDESSA. Aineistojen muutos sähköisiksi haastaa kirjastojen ja julkaisualan toimintaa s.
KANSALLISKIRJASTO 1/2014 SÄHKÖINEN LUOVUTUS NYT JA TULEVAISUUDESSA Aineistojen muutos sähköisiksi haastaa kirjastojen ja julkaisualan toimintaa s. 12 Haastattelussa uusi digitaalisten aineistojen tutkimuksen Lisätiedot Yhteiskunnallinen yrittäjyys Pekka Haavisto Kalliola uudistuu Hyvinvointi murroksessa
Setlementti 2 2 0 1 5 S E T L E M E N T T I L I I K E O N I H M I S E N M U O T O I N E N Yhteiskunnallinen yrittäjyys Pekka Haavisto Kalliola uudistuu Hyvinvointi murroksessa s i s Ä l T ö 2 2 0 1 5 04 Lisätiedot SOS-LAPSIKYLÄN. Kuulumisia 2 / 2011. Perhe syntyy hyvistä hetkistä
SOS-LAPSIKYLÄN Kuulumisia 2 / 2011 Perhe syntyy hyvistä hetkistä Pääkirjoitus ANNA LAPSELLE PERHE! SAIN HIENON TILAISUUDEN olla mukana avaamassa ja siunaamassa uutta lapsikyläkotia. Kodin nimeksi tuli Lisätiedot SOS-LAPSIKYLÄN. Kuulumisia. Vanhemmuus uudessa roolissa. Sydän pelissä sijaisvanhemmuudessa. SOS-lapsikylät kouluttavat lapsia Sierra Leonessa
SOS-LAPSIKYLÄN Kuulumisia 4 2013 Vanhemmuus uudessa roolissa Sydän pelissä sijaisvanhemmuudessa SOS-lapsikylät kouluttavat lapsia Sierra Leonessa PÄÄKIRJOITUS MAHDOLLISUUKSIA ON! SIJAISPERHEIDEN MÄÄRÄN Lisätiedot Valtakunnallinen adoptio-osaamisen hyvien käyntäntöjen kehittämis- ja levittämishanke (Vahke). Loppuraportti
Valtakunnallinen adoptio-osaamisen hyvien käyntäntöjen kehittämis- ja levittämishanke (Vahke). Loppuraportti FSKC RAPPORTER 7/2009 Valtakunnallinen adoptio-osaamisen hyvien käytäntöjen kehittämis- ja Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute