Keski-Pohjanmaan liitto Alueen kehittäminen
Mitä tämän päivän aluekehittäminen Keski-Pohjanmaalla pitää sisällään?
Kuka päättää, mitä kehittämistoimenpiteitä tehdään?
Keski-Pohjanmaan menestyminen globaalissa kilpailussa perustuu maakunnassa sovittuihin yhteisiin strategisiin valintoihin sekä ohjelmaperusteiseen kehittämistyöhön.
Maakunnan kehittäminen pohjautuu alueelle laadittuun pitkän tähtäimen eli vuoteen 2040 ulottuvaan maakuntasuunnitelmaan ja lyhyemmän tähtäimen maakuntaohjelmaan vuosille 2018-2021, jotka yhteisesti muodostavat Keski-Pohjanmaan maakuntastrategian. Näissä laajassa yhteistyössä valmistelluissa suunnitelmissa linjataan Keski-Pohjanmaan kehittämistyön painopisteet ja tavoitteet.Maakuntasuunnitelman ja maakuntaohjelman hyväksyy maakuntavaltuusto.
Maakuntaohjelmassa esitettyjen keskeisten kehittämiskokonaisuuksien edistäminen tapahtuu kaksivuotisen toimeenpanosuunnitelman avulla. Toimeenpanosuunnitelman hyväksyy maakunnan yhteistyöryhmä, joka muodostuu alueen kuntien, keskeisten valtion aluehallintoviranomaisten, työnantajien, palkansaajajärjestöjen ja kansalaisjärjestöjen edustajista. Toimeenpanosuunnitelman laatimisen yhteydessä sovitaan keskeisten aluekehitysvarojen kohdentamisesta maakunnan kannalta keskeisten kehittämiskokonaisuuksien edistämiseen.
Aluekehittämisen resurssina toimivat tänä päivänä hyvin pitkälle alueen käyttöön saadut rakennerahastovarat. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahasto (ESR) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maaseuturahasto ovat ne keskeiset rahoitusvälineet, joilla valittuja kehittämistoimenpiteitä pannaan täytäntöön.
EAKR- varoin vahvistetaan ensisijaisesti elinkeinoelämän kilpailukykyä sekä yritystoimintaamme palvelevia oppimis- ja tutkimusympäristöjä. ESR- hanketoiminnalla puolestaan edistetään maakunnan työllisyyttä, vahvistetaan osaamista sekä ehkäistään syrjäytymistä ja lisätään sosiaalista osallisuutta. Maaseuturahaston avulla monipuolistetaan ja vahvistetaan maaseudun yritysrakennetta sekä edistetään maaseutua palvelevia kehittämiskokonaisuuksia.
EU:n ja valtion lisäksi myös Keski-Pohjanmaan alueen yritykset, kunnat ja muu julkinen sektori osallistuvat omalla panoksellaan näiden rahastojen käyttöön. Näiden rahastojen merkitys kehittämistoimenpiteiden rahoittajana on entisestään korostunut viime vuosina, kun kansallisia aluekehittämisvaroja on taantuman ja kansainvälisen rahoituskriisin seurauksena voimakkaasti supistettu.
Keski-Pohjanmaa kuuluu ns. harvan asutuksen erityistukialueeseen yhdessä muiden Pohjois- ja Itä-Suomen maakuntien kanssa. Maakuntamme hyötyy merkittävästi tästä erityisasemastaan EU- varojen kohdentamisessa. Lisäksi yhä enenevässä määrin meidän tulisi pyrkiä hyödyntämään alueemme oman päätäntävallan ulkopuolella olevaa kilpailtua kansallista ja kansainvälistä rahoitusta (Tekes, Sitra, Suomen akatemia, EU:n puiteohjelmat, EU:n alueen yhteistyöohjelmat eli rajaohjelmat jne.).
Juuri nyt keskiössä
Keski-Pohjanmaa on menestynyt hyvin 2000- luvun aikana verrattuna muihin maakuntiin. Monipuolinen vientiorientoitunut elinkeinorakenne on lisännyt työllisyyttä ja työttömyys on painunut alle maan keskiarvon. Rannikolla toimiva kansainvälinen suurteollisuus on viime vuosina investoinut uusiin prosesseihin ja tuotantolinjoihin. Yritysten toimintaympäristöstä, toimivasta infrastruktuurista sekä osaavan työvoiman saatavuudesta on huolehdittava.
Koulutus- ja työvoimatarpeen ennakointityö on merkittävä osa alueemme tulevaisuuden kilpailukykyä. Maakunnan julkisten ja yksityisten palvelujen laatua sekä saavutettavuutta on mahdollista edistää rakennetun maakuntaverkon avulla. Keski-Pohjanmaan saavutettavuus ja toimivat logistiikkaketjut ovat yritystoiminnan kannalta keskeistä.