- Ympäristönsuojelu]
> Ilmanlaatu
Tiedottaminen kaupunkilaisille
Tampereen kaupungin merkittävimmät ilman kuormittajat ovat liikenne, energiantuotanto ja teollisuus. Paikallisten päästöjen lisäksi ilmanlaatuun vaikuttavat myös muualta kulkeutuvat epäpuhtaudet. Teollisuuden ja energian tuotannon merkittävimmät päästöt ovat rikkidioksidi ja hiukkaset. Liikenteestä peräisin olevat merkittävimmät ilman epäpuhtaudet ovat typen oksidit ja hiukkaset.
Tampereen kaupunki tarkkailee ilmanlaatua yhteistarkkailusopimuksessa mukana olevien energiantuotanto- ja teollisuuslaitosten kanssa. Tarkkailun kustannukset jaetaan kaupungin ja laitosten kesken päästömäärien perusteella. Tarkkailun toteuttaa kaupungin ympäristönsuojeluyksikkö.Tampereella ilmanlaatua seurataan kahdella kiinteällä ja kahdella siirrettävällä mittausasemalla. Kiinteät mittausasemat sijaitsevat Pirkankadulla ja linja-autoasemalla. Mittausasemilla mitataan mm. typen oksidien, hiilimonoksidin, otsonin, leijuman ja hengitettävien hiukkasten pitoisuuksia ilmassa. Pienhiukkasten (PM2,5) pitoisuuksia mitataan Pirkankadun ja linja-autoaseman mittausasemilla. Käytössä on lisäksi kaksi sääasemaa. Vuoden 2008 alussa alkoi Tampereen kaupungin, Tampereen teknillisen yliopiston ja Tampereen ammattikorkeakoulun yhteinen tutkimushanke, jolla selvitetään pienhiukkasten terveysvaikutuksia. Ensimmäinen raportti valmistui alkuvuodesta 2009. Se löytyy kohdasta Julkaisut ja selvitykset.Valtakunnallisesta ilmanlaatuportaalista www.ilmanlaatu.fi saa reaaliaikaista tietoa Suomen eri paikkakuntien ilmanladusta.Tampereen ilmanlaatutulokset ilmanlaatuportaalissa.
Tampereen ilmanlaadun mittausasemat kartalla (klikkaa kuva hiirellä suuremmaksi).
Pirkankadun ilmanlaadun mittausasemalla mitataan typen oksideja, hiilimonoksidia sekä hengitettäviä että pienhiukkasia.
Tampereen ilmanlaadusta tiedotetaan Pirkankadun mittausaseman
mittaustietojen perusteella laskettua ilmanlaatuindeksiä käyttäen.
Ilmansuojeluasetuksessa (711/2001) annettujen raja-arvojen ylityksistä
on tiedotettava viipymättä alueen asukkaille. Raja-arvojen ylityksistä
tiedotetaan Ilmanlaatutiedotus-sivulla.
Tiedottamisessa käytettävällä ilmanlaatuindeksillä kuvataan ilmanlaatua hyväksi, tyydyttäväksi, välttäväksi, huonoksi tai erittäin huonoksi. Viime vuosina ilmanlaatu keskustassa on ollut useimpina päivinä hyvä tai tyydyttävä; niinä päivinä epäpuhtauksien aiheuttamat terveysvaikutukset ovat epätodennäköisiä. Mittaustuloksista laaditaan raportti neljännesvuosittain, ja kerran vuodessa tehdään yhteenvetoraportti, johon kootaan myös tiedot teollisuuden, energiantuotannon ja liikenteen päästöistä.Ilmanlaadusta tiedotetaan paikallistelevision, radion, sanomalehtien ja internetin välityksellä. Reaaliaikaista tietoa Tampereen ja muiden isojen kaupunkien ilmanlaadusta saa YTV:n ilmanlaatusivuilta (linkki sivun alalaidassa).Ilmanlaatu Tampereella -esitteestä saa lisätietoa ilmanlaadusta, mittauksesta ja yhteistarkkailusopimuksesta.
Ilmanlaatu Tampereella -esite
Ilmanlaadun raportin löytyvät Julkaisut ja selvitykset -sivulta.
Rikkidioksidipäästöjä tulee lähinnä energiantuotannosta ja teollisuudesta. Vuositasolla Tampereen rikkidioksidipäästöt ovat pienentyneet 1970-luvun lopun 2000 tonnista nykyiseen alle 1000 tonniin, mikä johtuu pääasiassa polttoaineiden rikkipitoisuuden vähentymisestä ja maakaasun käyttöönottamisesta.Rikkidioksidin pitoisuus ilmassa on pienentynyt kahdeskymmenesosaansa 1970-luvun puolivälin tilanteesta. Rikkidioksidi ei ole Tampereella terveysvaikutusten kannalta merkittävä epäpuhtaus. Rikkidioksidin mittaukset Tampereella lopetettiin vuonna 2003.
Typen oksideilla tarkoitetaan typpimonoksidia (NO) ja typpidioksidia (NO2). Typen oksidien päästöistä yli puolet on peräisin liikenteestä, loput energiantuotannosta ja teollisuudesta. Typen oksidien päästöt Tampereella vuonna 2005 olivat 2500 tonnia typpidioksidina laskettuna. Ohjearvot ylittäviä pitoisuuksia todetaan tyyninä pakkaspäivinä keskustassa.Eniten terveyshaittoja aiheuttava typen oksidi on typpidioksidi, joka tunkeutuu syvälle hengitysteihin. Se lisää hengityselinoireita erityisesti lapsilla ja astmaatikoilla. Typpidioksidi on Tampereella hiukkasten ohella kriittinen epäpuhtaus ohje- ja raja-arvojen kannalta.Typenoksidipäästöistä Tampereen seudulla valmistui loppuvuodesta 2002 Ilmatieteenlaitoksen toteuttama tutkimus, jossa kartoitettiin Tampereen seudun autoliikenteen, energiantuotannon ja teollisuuden pistelähteiden typenoksidipäästöt v. 2000 ja arvioitiin vastaavat päästöt v. 2020.
Tampereen seudun typenoksidipäästöjen leviämismallit vuosille 2000 ja 2020
Hiukkaset ja leijuma
Jatkuvatoiminen hiukkaspitoisuuksia mittaava laite. Kuvassa laitteen esierotin.
Hiukkaspäästöjä aiheuttavat teollisuus, energiantuotanto ja liikenne. Keskusta-alueella leijuvasta pölystä huomattava osa on liikenteen ja tuulen ilmaan nostamaa hiekkaa. Leijuman vuosikeskiarvo ylittää ohjearvonsa keskustassa. Leijuman suuret hiukkaset eivät kuitenkaan pääse keuhkoihin asti, joten ne eivät aiheuta merkittävää terveyshaittaa. Suurimmat hiukkaset aiheuttavat kuitenkin likaantumista ja ne voivat olla merkittävä viihtyisyyshaitta.Pienikokoisten, terveydelle haitallisten, halkaisijaltaan alle 0,01 millimetriä olevien hengitettävien hiukkasten pitoisuus ylittää keskustassa nykyisen ohjearvonsa keväisin hiekoitushiekan pölistessä. Hiekoitushiekan aiheuttamaa pölyämistä on kuitenkin vaikea täysin estää.Tutkimusten mukaan ei ole mahdollista määrittää mitään kynnysarvoa, jota pienemmissä pitoisuuksissa hengitettävät hiukkaset (PM10) ja pienhiukkaset (PM2,5) eivät aiheuta terveyshaittoja. PM2.5:lle on annettu ohjeellinen raja-arvo, sitovana se tulee voimaan vuonna 2015.Tampere on mukana Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen vetämässä KAPU-hankkeessa, jolla tutkitaan talvikunnossapidon ja kevätpuhdistuksen vaikutusta katupölyn määrään. Hankkeesta on ilmestynyt ensimmäinen raportti. Hanketta on jatkettu vuosina 2008-2009.
Tutkimuksia katupölyn vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä, KAPU-projektin loppuraportti
Ulkoilman hiilimonoksidi on pääosin peräisin henkilöautojen pakokaasuista. Polttoaineiden ja moottoritekniikan parantuminen sekä pakokaasujen katalyyttinen puhdistus ovat auttaneet vähentämään ulkoilman häkäpitoisuutta merkittävästi. Pitoisuudet keskustassa ovat olleet enää alle 10 % ohjearvoista. Pitoisuudet vaihtelevat liikennemäärien mukaan ollen korkeimmillaan viikonloppuiltaisin.
Otsonia muodostuu auringonvalon vaikutuksesta ilmassa typen oksidien ja hiilivetyjen välisissä kemiallisissa reaktioissa. Liikenteen päästöillä on näin ollen merkittävä vaikutus otsonin muodostuksessa. Pitoisuudet ovat korkeimmillaan kesäisin ylittäen ajoittain WHO:n asettamat suositusarvot ja kasvillisuuden suojelemiseksi annetut raja-arvot.
Joukkoliikenteen asiakaspalveluma 8.30 - 18.00, ti - pe 8.30 - 15.45
Ilmanlaatuportaali-verkkosivuilla voi Suomen ilmanlaatutietoja seurata reaaliaikaisesti. Sivuille on useiden Suomen paikkakuntien ilmanlaatutiedot.
http://www.fmi.fi/ilmanlaatu/
http://www.ymparisto.fi/default.asp?node=417&lan=fi
29.11.2012 | Julkaistu 25.07.2003