/home/jok/uasjournal/2011-4.xml
0(4)/2011
Vuoden 2011 viimeisen Amk-lehti/UAS Journalin teemana on yrittäjyys, josta voimme lukea useiden vahvojen vaikuttajien puheenvuoroja ja useiden ammattikorkeakoulujen arkipäivän esimerkkejä.
Opetusministeri Jukka Gustafsson peräänkuuluttaa laajaa korkeakoulujen välistä yhteistyötä. Eu-parlamentaarikko Sirpa Pietikäisen puheenvuorossa painottuu yrittäjyyden merkitys ns. lippulaivahankkeiden toteuttamisessa. Arenen puheenjohtaja Markku Lahtinen kiteyttää yrittäjyyden merkityksen osaksi innovaatiotoimintaa ja Suomen kilpailukykyä. Teknologiateollisuus ry:n puolesta ammattikorkeakoulujen tilanteeseen ottaa kantaa johtaja Mervi Karikorpi. Lehdessä esittäytyy myös SAMOKin uusi hallitus.
Riitta Rissanen ja Mervi Friman
Artikkelin tarkoituksena on raportoida ammattikorkeakoulun sosionomiopiskelijoiden oppimisesta työelämähankkeessa ja opiskelijoiden vastuulla olleesta lapsen osallisuuden edistämisestä alakoulussa. Kysymme, 1) mitä opiskelijoiden oppiminen on hankkeessa, 2) miten opiskelijat edistävät lapsen äänen kuulemista ja 3) miten opiskelijat tukevat lapsia. Kysymyksiin vastataan Diakonia-ammattikorkeakoulun Lapsen ääni koulussa -hankkeesta sosionomi (AMK) -opiskelijoilta kerätyn haastatteluaineiston avulla. Aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä. Opiskelijoiden oppiminen hankkeessa tarkoittaa harjoittelun tavoitteiden asettamista suhteessa hankkeen tavoitteisiin, itseohjautuvuutta, tilannekohtaisesti käytännöistä oppimista ja kokemusten jakamista muiden hankkeessa työskentelevien kanssa. Tulosten mukaan lapsen kuuleminen edellyttää läsnäoloa ja lapsen aitoa kohtaamista sekä sanattomienkin viestien havaitsemista. Opiskelijat tukevat koululaisia mahdollistamalla onnistumisen ja hyväksytyksi tulemisen kokemuksia, rohkaisemalla lasta ja kehittämällä lapsen sosiaalisia taitoja. Sosionomiopiskelijoiden harjoittelut ovat matalan kynnyksen toimintaa, joka ehkäisee koululaisen ongelmien kasaantumista.
The purpose of this article is to examine the University of Applied Sciences students’ learning in the project (A Child’s voice in School) and to describe how they promote the participation of children in the elementary school. We ask: 1) what was students' learning of in the project, 2) how did students contribute to the listening of the voice of the children, 3) how did the students support children? The article is based to interviews of Bachelor students. The data were analyzed by content analysis. Students' learning in the project refers to the training targets in relation to project goals, self-direction, and ad-hoc practices of learning and also the sharing of experiences with others who were working in the same project. According to the results, hearing of children means presence of the students and a genuine encounter, and also the recognition of non-verbal messages of pupils. Students supported pupils by enabling to them to succeed, giving them the experience of being accepted and by encouraging the development of the child and the child's social skills. Students also prevented the accumulation of problems.
Terhi Laine, Aino-Elina Pesonen, Annukka Armanto
Internationalisation plays an important role in promoting economic growth in North Karelia. The aim of this survey was to focus on the international competence of companies, future aims related to international business and also to investigate the cooperation between companies and educational institutions in North Karelia. The survey was conducted by North Karelia University of Applied Sciences and North Karelia Chamber of Commerce in the winter and spring of 2010. 309 companies answered the online questionnaire and 12 companies were interviewed. The results of the survey showed that small and medium sized enterprises (SMEs) lack many of the competences needed in international trade. Internationalisation is, however, an important development target for companies. There is not much collaboration in the field of internationalisation between companies and educational institutions in North Karelia. The paper reports and analyses the main results of the study. A number of recommendations are also outlined.
Kansainvälistymisestä on tullut tärkeä osa toimintaa yhä useammalle pohjoiskarjalaiselle yritykselle. Tässä kartoituksessa, joka toteutettiin Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun ja Pohjois-Karjalan kauppakamarin yhteistyönä, tarkastelun kohteina olivat yritysten kansainvälinen liiketoimintaosaaminen, tulevaisuuden kansainvälistymisen tavoitteet sekä yritysten ja oppilaitosten yhteistyö. Www-pohjaiseen kyselyyn vastasi 309 yritystä. Lisäksi haastateltiin 12 yritystä. Kartoitus toteutettiin talvella ja keväällä 2010. Tulokset osoittavat, että pk-yrityksillä oli puutteita kansainvälisessä liiketoimintaosaamisessa, mutta he näkivät kuitenkin kansainvälisen toiminnan kasvumahdollisuutena. Alueen yritysten ja oppilaitosten välinen yhteistyö on kansainvälisissä asioissa vähäistä. Artikkelissa käsitellään kartoituksen tuloksia ja pohditaan jatkotoimenpiteitä.
Promoting Entrepreneurship in Social and Health Care Sector - International Joint Development
The aim of this article is to describe joint development with some examples of entrepreneurship and entrepreneurial way of learning among studies in social and health care in higher education. The structures of social and health care are chancing, there are more possibilities for services produced by private sector along public sector services. National Qualifications Framework (NQF) and European Qualifications Framework (EQF) define learning outcomes of bachelor level (knowledge, skills and competence). Learning in entrepreneurial way and working for positive attitudes towards entrepreneurship can support to reach those learning outcomes.
Entrepreneurs in social and health care highlight their professional identity more than entrepreneurial identity, they also are mostly women. Unlike male students, female students in higher education do not regard entrepreneurship as an attractive opinion. During social and health care studies the learning of entrepreneurship differs from other professions because of the functional environment and regulation. Special solutions for developing more positive attitudes towards entrepreneurship, for learning entrepreneurship and for working in an entrepreneurial way are needed. Forte project offers possibility to joint development of learning environments of entrepreneurship between Finnish and Swedish higher education teachers. Project is in it’s half way, results are expected 2013. --
Tämän artikkelin tarkoitus on esimerkkien avulla kuvata yrittäjyyttä ja yrittäjämäistä oppimista sosiaali- ja terveysalan opinnoissa korkeakouluopintojen aikana. Sosiaali- ja terveysalan rakenteet ovat muuttumassa, yksityisen sektorin palveluille on enemmän mahdollisuuksia julkisen sektorin rinnalla. Kansalliset ja eurooppalaiset korkeakoulututkintojen osaamisen kuvaukset NQF ja EQF määrittelevät ammattikorkeakoulusta valmistuneen osaamista tietojen, taitojen ja kompetenssin osalta. Yritteliäs ja yrittäjämäinen oppiminen korkeakouluopintojen aikana voi saada aikaan positiivista suhtautumista yrittäjyyttä kohtaan ja auttaa osaamisen tavoitteisiin pääsemistä. Sosiaali- ja terveysalan yrittäjät identifioituvat ennemminkin omaan ammatilliseen osaamisalueeseensa kuin yrittäjyyteen. He ovat enimmäkseen naisia ja korkeakouluopintojen aikana naiset eivät näe yrittäjyyttä yhtä houkuttelevana uravaihtoehtona kuin miehet. Sosiaali- ja terveysalan opintojen aikana yrittäjyyden oppiminen eroaa muista aloista toimintaympäristön ja säätelyn osalta. Tämän vuoksi sosiaali- ja terveysalalla tarvitaan omia sovelluksia yrittäjyyden ja yritteliään toiminnan oppimiseen sekä asenteiden muokkaamiseen myönteisemmiksi yrittäjyyttä kohtaan. Forte-projekti tarjoaa mahdollisuuden kansainväliseen yhteistyöhön yrittäjyyden oppimisympäristöjen kehittämisessä. Projekti on puolessa välissä ja tuloksia saadaan 2013.
Annamaija Id-Korhonen, Jane Holstein, Eija Viitala
Yrittäjyyskasvatus korkeakouluissa on haastavaa osittain käsitteellisten epäselvyyksien tähden. Erityisesti tradenomikoulutusta ajatellen on syytä erottaa toisistaan liiketoiminnallinen osaaminen ja yrittäjyys. Siinä missä yrittäjyyttä tietosisältönä voidaan opettaa perinteisin keinoin, yrittäjämäisyyteen opettaminen haastaa pohtimaan pedagogisia ratkaisuja. Opiskelijoiden yrittäjyysasenteiden kehittymisellä näyttää olevan vaikutusta yrittäjyysaikomuksiin. Yrittäjämäisyydellä voidaan ajatella olevan merkitystä myös muun työllistymisen ja menestyksen kannalta. Pk-yrittäjyyden koulutusohjelmassa yrittäjyysasenteisiin ja opiskelijan yrittäjämäisiin toimintamalleihin pyritään vaikuttamaan mm. tiimityöskentelyn, appreciative inquiry -menetelmän soveltamisen ja roolimallien avulla. --
Entrepreneurship education in higher education is problematic partly due to issues with shared definitions. Particularly in programmes for Bachelors of Business Administration the distinction between business competences and entrepreneurial competences should be considered. Whereas entrepreneurship can be, on informational level, be taught with traditional classroom techniques, entrepreneurial modes of thought and action call for different pedagogical solutions. The development of attitudes towards entrepreneurship seems to be linked with development of entrepreneurial intentions. Entrepreneurial behaviours, however, may have an impact for career development in other employment contexts as well. In the Degree programme for SME Business Administration e.g. team structures, the appreciative inquiry method and role models are utilized to influence the students’ attitudes towards entrepreneurship and entrepreneurial behaviours.
Anmari Viljamaa, Sanna Joensuu, Elina Varamäki
Yhteiskunnallisen yrityksen toimivat yhteiskunnallisen hyvän puolesta. Ne pyrkivät liiketoimintansa avulla ratkaisemaan yhteiskunnallisia tai ekologisia ongelmia sekä edistämään yhteiskunnallisia tavoitteita. Yhteiskunnalliset yritykset käyttävät yli puolet voitostaan tavoitteensa ja toiminta-ajatuksensa mukaisen yhteiskunnallisen hyvän tuottamiseen. Liiketoimintamallia kuvaavat myös yrityksen asiakaslähtöisyys, panostus henkilöstön työhyvinvointiin sekä toiminnan läpinäkyvyys. Yhteiskunnallisen yritystoiminnan ekosysteemin avaimena ovat toimivat markkinat. Tämä tarkoittaa yhteiskunnallisten yritysten erityispiirteet huomioivia julkisia hankintoja, mutta myös yritysten yhteiskuntavastuuohjelmien uudelleen suuntaamista siten, että yhteiskunnallisilla yrityksillä on selkeä rooli niissä. Elintärkeää on luoda yhteiskunnallista yritystoimintaa tukevat rahoitusinstrumentit, jotka huomioivat yhteiskunnalliset vaikutusten. Tämä edellyttää yhteiskunnallisten vaikutusten mittaamista ja osoittamista. Yhteiskunnallisten yritysten kehittyvän ekosysteemin elinvoimaisuuden kannalta on keskeistä miten korkeakoulujen TKI-toiminta tunnistaa mahdollisuutensa osallistua, hyötyä ja hyödyntää kehittyvää ekosysteemiä. Yhteiskunnallisen yritystoiminnan kehittämisen voidaan katsoa sopivan hyvin ammattikorkeakoulujen käytäntöorientoituneeseen toimintatapaan.
Asiasanat: yhteiskunnalliset yritykset, innovaatiot, yhteiskunnalliset vaikutukset, käyttäjälähtöinen ekosysteemi.
Social enterprises exist and work for a social good. Social enterprise business model solves the social and ecological problems and promotes social objectives. Social enterprises use more than half of its possible profits to further its social mission. The business model should also reflect on customer orientation, employee well-being as well as transparency of operations. The key for success of social enterprise ecosystem are developed markets. This means public procurement processes which takes account of special characteristics of social enterprises and applies social criteria’s. It also calls for re-orientation of corporate social responsibility programs to take account and give clear role for social enterprises. Vital is to create financial instruments to support social enterprises in their different life cycles. These financial instruments should take account of social impacts of social enterprises. This requires social impact measurement and communication of social impacts to different stakeholders.
In terms of sustainable social enterprise ecosystem it is central how universities of applied sciences and their R&D&I activities identifies and participates in the evolving ecosystem. To further social enterprise ecosystem can be considered to be suitable for universities of applied sciences especially because of their practice and user oriented approach. Keywords: social enterprises, innovations, social impacts, user driven ecosystem.
Harri Kostilainen Kostilainen, Sakari Kainulainen
Jani Ursin, Oili-Helena Ylijoki
Tulossa helmikuussa 2012: viiden tähden ensi-ilta TKI-toiminnan ja opetuksen integrointiin