Väitös: Alkuperäiskansojen vaatimukset haastavat kansallisvaltion oikeuden
FI / Väitös: Alkuperäiskansojen vaatimukset haastavat kansallisvaltion oikeuden
Tutkimuksessa on vertailtu kolmea erityyppistä yhtenäisvaltiota, Ranskaa, Uutta-Seelantia ja Kanadaa, sekä niiden oikeusjärjestelmiä suhteessa alkuperäiskansojen haasteeseen. Uimonen hylkää funktionaalisen oikeusvertailun tavanomaisen kysymyksenasettelun, joka korostaa samankaltaisuutta vertailtavien kohteiden välillä. Tutkijan mukaan tämä lähestymiskulma korostaa liian yksipuolisesti länsimaisen oikeuspositivismin ja yhtenäisvaltion näkökulmaa. Länsikeskeisyyden sijaan tutkimuksen lähtökohtana on oikeuskäsitysten erilaisuus ja moniarvoisuus sekä valtiotasolla että suhteessa pienempiin ryhmiin.
Väitöskirjan kolme metodista kulmakiveä ovat vertikaalinen, horisontaalinen ja kontekstuaalinen lähestymiskulma. Vertikaalinen lähestyminen viittaa sosiaalisten yhteisöjen erilaisiin aikakäsityksiin. Horisontaaliseksi kutsumassaan näkökulmassa Uimonen analysoi oikeudellisen moniarvoisuuden erilaisia muotoja ja näiden suhdetta yhteiskuntaan. Apuna ovat keskeiset kansainväliset oikeuslähteet, kuten ILO:n sopimus 169.
Kontekstuaalisessa näkökulmassa korostuu puolestaan oikeuden suhde sitä ympäröivään todellisuuteen, kuten moraaliin, uskontoon, historiaan, maantieteeseen ja kulttuuriin. Oikeus hahmottuu suhteessa ympäröiviin sosiaalisiin ilmiöihin ja kehityslinjoihin.
Oikeusjärjestelmät ovat kehittyneet samankaltaisesti
Jari Uimosen mukaan kansalliset oikeusjärjestelmät ovat tutkittavissa maissa erilaisia, mutta ne ovat myös kehittyneet yhteisten kansainvälisten vaikutteiden ohjaamina. Järjestelmien muutos on seurannut viittä samankaltaista ja melko samanaikaista kehitysvaihetta: (1) suhteellisen tasavertaisen kohtaamisen kautta assimilaatioon/eristämiseen, (2) integraatioon, (3) oikeusaseman jälleenrakennukseen, sekä lopulta (4) urbaanin pluralismin vaiheeseen, jossa kaupungistuneet alkuperäiskansojen edustajat tekevät osittaista pesäeroa perinteisiin yhteisöihin. Viimeksi mainittu on luomassa (5) uudenlaisia oikeudellisia rakenteita.
Kaikissa Uimosen tutkimissa tapauksissa alkuperäiskansan ja valtion väliset oikeussuhteet ovat kehittyneet kohti epäsymmetristä, moniarvoista mallia. Tällä hetkellä prosesseissa eletään eräänlaista suvantovaihetta. Monet yritykset järjestelmän uudistamiseksi ovat Uimosen mukaan kuitenkin osoituksia siitä, että paineet muutoksen jatkamiselle ovat olemassa.
– Koska useimmille alkuperäiskansoille ei ole mahdollista tai mielekästä irtautua olemassa olevista valtioista, on suunta kohti epäsymmetrisempää yhteyttä tai joustavaa moniarvoisuutta niin valtion kuin oikeusjärjestelmänkin suhteen, Jari Uimonen sanoo.
Teologian lisensiaatti, hallintotieteiden maisteri, filosofian maisteri Jari Uimosen väitöskirja From Unitary State to Plural Asymmetric State: Indigenous Quest in France, New Zealand and Canada tarkastetaan Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnassa perjantaina 9.5.2014 klo 12 luentosalissa 2 (Yliopistonkatu 8, Rovaniemi). Vastaväittäjänä toimii professori Jeremy Webber Victorian yliopistosta Kanadasta. Kustoksena on professori Jaakko Husa Lapin yliopistosta.
Jari Uimonen on syntynyt Pieksämäellä vuonna 1969. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Pieksämäen lukiosta 1988. Uimonen valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1994, teologian maisteriksi vuonna 1995 ja teologian lisensiaatiksi vuonna 2000 Helsingin yliopistosta sekä hallintotieteiden maisteriksi (valtiosääntöoikeus) vuonna 2009 Joensuun yliopistosta.
Uimonen on tehnyt työuransa kirkossa erilaisissa esimies- ja hallintotehtävissä. Vuosina 2012–2013 hän on toiminut tutkijana Suomen Akatemian rahoittamassa Legal Cultures in Transnational World -tutkimusohjelmassa. Uimonen on tehnyt tutkimustyötä Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Uudessa-Seelannissa.
P. 050 531 0789
jari.uimonen (at) evl.fi
Jari Uimonen: From Unitary State to Plural Asymmetric State: Indigenous Quest in France, New Zealand and Canada. Acta Universitatis Lapponiensis 275. Acta Electronica Universitatis Lapponiensis 142. Lapin yliopisto: Rovaniemi 2014. ISBN 978-952-484-718-6. ISSN 1793-6310.