Keskustelu - Tekniikan läpimurto edellytti orjuudesta luopumista? | Historia, kulttuurit ja yhteiskunta | Tiede
Tekniikan läpimurto edellytti orjuudesta luopumista?
Joku voi ihmetellä miksi ei antiikin Roomassa kehitetty tekniikkaa. Siellä oli ehkä kaksinkertainen määrä orjia verrattuna vapaaseen väestöön?
Miksi puolestaan Sveitsi on edelläkävijämaa tekniikan kehittämisessä? Sveitsissä jokainen mies on ollut vanhastaan vapaa ja orjuus on ollut tuntematonta.
Onko sitten niin, että jokainen yhteisö, jossa tekniikka on toissijaisessa asemassa eli länsimaisittain takapajuisena pidetty yhteisö perustuu mitä vahvimpaan orjatalouteen yhä?
Ruotsi myös on ollut pitkään tekniikan kehityksen kärjessä ja myös Ruotsissa on purettu orjuus jo kauan sitten.
Britanniassa Magna Charta avasi tien tekniikan kehittymiselle jne.???
Voidaan kaiketi kiittää niitä jotka purkivat orjuuden siitä, että meillä on käytössä paljon tekniikaa.
Sveitsi on itse asiassa aika jäljessä rahoituksen suhteen, koska eivät suostu pelaamaan Unionin säännöillä ja sen vuoksi Unioni ei rahoita heitä.
Suomi on muuten ainakin ollut yksi eniten tieteellistä paskapaperia tuottaneista maista heti Sveitsin jälkeen.
”Joku voi ihmetellä miksi ei antiikin Roomassa kehitetty tekniikkaa. Siellä oli ehkä kaksinkertainen määrä orjia verrattuna vapaaseen väestöön?”
Antiikin aikana tiedettiin höyryn sisältävän energiaa ja ajan materiaalitekninen osaaminen olisi mahdollistanut höyrykoneen. Minulla on hämärä muistikuva, että jossain kaivostoiminnassa jotenkin itse asiassa käytettiin höyryn voimaa, mutta saatan olla pahasti väärässä. Ja olikos se Archimedes vai kuka, joka tekin jotain höyryleluja.
Kuitenkaan Antiikin Roomassa ei tapahtunut Britannian Teolliseksi Vallankumoukseksi verrattavaa juttua. Orjuus oli yksi niistä syistä, joiden takia teknillinen Vallankumous ei tapahtunut antiikin aikana.
Muitakin syitä oli sille, että Teollinen Vallankumous alkoi juuri Britanniassa. Britanniassa oli halpaa ja helposti saatavilla olevaa kivihiiltä, kun taas esimerkiksi Välimeren alueella olisi ollut jokseenkin mahdotonta löytää energiaa höyryvoimateollisuuden tarpeisiin (Välimeren alueen metsäthän olivat alkaneet kadota jo myöhäisellä kivikaudella).
Myös Britannian patenttijärjestelmä oli oleellinen tekijä. Se mahdollisti sen, että joku voi hyötyä keksinnöstään. Kehittyneet rahoitusmarkkinat taas mahdollistivat sen, että keksijä voi toteuttaa ideansa.
Myös luonnontieteiden kehityksellä oli tietenkin merkittävä rooli. Esimerkiksi juuri höyrykoneen voi kyllä tehdä ilman termodynamiikkaa, mutta jos halutaan tehdä oikein hyviä sellaisia, tulee tuon tieteenhaaran olla jotenkin hanskassa.
Olin juuri vastaamassa, mutta L kerkisi jo hyvin vastatakkin tuohon aloittajan kysymykseen mainitsemalla keskeisiä tekijöitä, kuten tuo kivihiili ym. Mulle oli kyllä uusi tieto tuo Britannian patenttijärjestelmän merkitys, mutta näin varmasti on ollut.
Lisäisin sen, että juuri Englannissa (=helppo kirjoittaa lyhyesti) oli myös paljon pääomaa, jota voitiin käyttää investointeihin, johon jo L viittasikin, tosin lyhyesti. Tämä on seurausta Englannin asemasta merkittävänä kauppavaltiona. Muistaakseni homma meni siten, että jo esiteollisena aikana Englannista vietiin valmiita tuotteita mm. Afrikkaan joilla sitten ostettiin orjia ja orjat taasen myytiin Uuteen Maailmaan: Orjista maksuna saatiin tupakkaa tai sokeria, joille oli aivan ehtymättömät markkinat Euroopassa. Tämä sykli johti siihen että lopulta löytyi paljon pääomaa, jolle oli tarvetta löytää käyttöä. Tietysti varakas kauppiassuku osti hienon herraskartanon maaseudulta, kuten kunnon gentlemannin pitääkin tehdä, mutta mitäs muille rahoille tekisi?
Nuo teollistumisen alkuajan työläiset eivät kuitenkaan oikeastaan taloudellisessa mielessä mitenkään eronneet orjista. Yhtä kallista se olisi ollut pitää joukkoa orjia (jos se olisi ollu mahdollista Englannin pääsaarilla) tai palkkatyöläisiä. Orjan ja työläisen ero on ollut lähinnä yksilön oikeudet. Tuo palkkatyöläisten palkkojen kehnous taasen johtui väestönkasvusta, joka taasen johtui viljelymenetelmien kehittymisestä. Pienempi osa väestöstä kykeni ruokkimaan suuremman joukon.
”Nuo teollistumisen alkuajan työläiset eivät kuitenkaan oikeastaan taloudellisessa mielessä mitenkään eronneet orjista. Yhtä kallista se olisi ollut pitää joukkoa orjia (jos se olisi ollu mahdollista Englannin pääsaarilla) tai palkkatyöläisiä. Orjan ja työläisen ero on ollut lähinnä yksilön oikeudet. Tuo palkkatyöläisten palkkojen kehnous taasen johtui väestönkasvusta, joka taasen johtui viljelymenetelmien kehittymisestä. Pienempi osa väestöstä kykeni ruokkimaan suuremman joukon.”
Hyvä pointti. Kenties orjuus ei oikeasti ollutkaan oleellinen ero. Se yleensä mainitaan yhtenä syynä ihan vakavissakin analyyseissä, mutta kenties merkitys oli pieni.
Eikä Roomankaan halpa työvoima ollut orjuudesta kiinni. Kun keisarikaudella pikkuhiljaa maanomistus keskittyi entistä harvempiin käsiin, oli joka tapauksessa saatavilla halpaa epätoivoista työvoimaa entisistä pienmaanomistajista. Orjuuden ja epätoivoisen paskaduunin ero tosiaan on lähinnä siellä oikeuspuolella.
Moderni teollistuminenhan lähti käyntiin Cromford Millsista 1771, eikä Britanniassa tainnut olla orjia sitä ennenkään.
Kaipa sitä orjuuden vähäisyydelläkin on ollut oma vaikutuksensa. Voi silti väittää, että sotatekniikka on ollut eniten potkua antava.
Kun ruudin mahdollisuudet hokattiin alkoi varsinainen kilpavarustelu, joka jatkuu edelleen.
klo 16:37 | 15.1.2016
Älkää nyt hulluja luulko. Magna Carta oli vuonna 1215, sen johdosta kuningas ei voinut enään muuttaa lakeja ja sen sellaista mielensä mukaan. Vuodesta 1215 on kirjoitettu sopimus ollut voimassa.
Vuosi 1771 oli ehkä teollisen vallankumouksen jokin merkkivuosista, kun vesivoimaa käytettiin puuvillan valmistuksessa hyödyksi Englannissa, mutta paljon tätä voimakkaampi merkitys oli vuodella 1688, kun Englannissa tehtiin Loistava vallankumous, joka aikaansai nk. finanssivallankumouksen, joka mahdollisti rahoituksen Teolliselle vallankumoukselle.
https://en.wikipedia.org/wiki/The_Financial_Revolution
USA:ssa orjuus lakkautettiin 1865. Massatuotannon luojina kai nyt yleisesti pidetään Samuel Coltia ja Henry Fordia.
Ajattelin tuota Magna Chartaa lähinnä Roger Baconin yhteydessä. Ja yleisesti ottaen ruuti, tuliaseet, tykit yms. alkoivat pikku hiljaa kehittyä. Ehkä myös aurat yms.
Feodalismi perustui maaorjuuteen ja 1500-1600 luvuilla katsotaan feodalismin väistyneen. Wikipediassa lukee näin:
"Uusien tuotantomuotojen myötä feodalismi väistyi merkantilismin tieltä, jota puolestaan liberalismi alkoi 1700-luvulla syrjäyttää. Merkantilismiin liittyi kolonialismi, esimerkiksi Itä-Intian kauppakomppania sai valtionmonopolin ja siirtokuntien taloutta säänneltiin vahvasti."
Väitän siis, että ensin poistui feodalismi ja vasta sitten mahdollistuivat uudet tekniikat ja tuotantomuodot. Tässä väitetään, että uudet tuotantomuodot vasta poistivat feodalismin.
Itse näen selkeän yhteyden orjuuden poistumisen ja tekniikan kehityksen välillä. Kun on orjia ei tarvita edes kelloa. Sanoo vain orjalle, mene torille katsomaan aurinkokelloa, palaa takaisin ja kerro minulle paljonko kello on.
klo 14:56 | 16.1.2016
”Itse näen selkeän yhteyden orjuuden poistumisen ja tekniikan kehityksen välillä.”
Orjuuden puute oli varmastikin hyvin marginaalinen tekijä Teollisessa Vallankumouksessa. Luepa SI:n viesti uudelleen.
https://en.wikipedia.org/wiki/The_Financial_Revolution[/quote]
Threadin otsikossa puhutaan "tekniikan läpimurrosta" eli käsittääkseni teollisesta vallankumouksesta ja ainakin Britanniassa vallitsee käsitys, että teollinen vallankumous starttasi vuonna 1771, jolloin Cromfort Millssiin rakennettiin ensimmäinen "tehdas", joka käytti vesivoimaa hyödykseen. Teollinen vallankumoushan tarkoittaa teollisten tuotantomenetelmien käyttöön ottamista, kun taas finanssivallankumous liittyy brittiläisen rahajärjestelmän uudistamiseen. Teollinen vallankumous kyllä oli vahvasti riippuvainen finanssivallankumouksesta briteissä ja olisi saattanut jäädä toteutumatta niin pian ilman finanssivallankumousta.
en ajattele kuten otsikossa ehdotetaan eikä orjatyö ole sitä paitsi maailmasta loppunut sitä hyväksikäytetään yhä tänäkin päivänä hieman eri muodoissa kuin ennen vanhaan kuten myös lapsityövoimaa. stoialaisena kyynikkona ajattelen sellaista että ei orjuus ole niinkään ollut tekniikan kehityksen esteenä vaan toisaalta voisin tulkita eräitten keksintöjen vähentäneen orjatyövoiman tarpeellisuutta tietyillä aloilla ja ihmistyövoiman keskitetyn progressiivisesti sellaisille alueille jossa ihmistyö on yhä halvempi vara kuin koneellinen tuotanto.