Ideoiden ja tarpeiden kaivoksesta palveluksi | Tarinoita digitalisaatiosta
EtusivuIdeoiden ja tarpeiden kaivoksesta palveluksi
Ideoiden ja tarpeiden kaivoksesta palveluksi
14/08/2015 14/08/2015 kyyberi digipalvelutehdas, menetelmät, Osallistaminen, palveluväyläAPI, asiakas, avoin, dashboard, digipalvelutehdas, github, JulkICT, läpinäkyvyys, liityntäkatalogi, palveluväylä, valtori, VM, VRK
Digipalvelutehdasta pystyttäessä on tullut enemmän ja enemmän mietittyä koko settiä asiakkaan näkökulmasta. Olennaisinta on vastata asiakkaiden tarpeiisiin. Muu koneisto sitten hoitaa homman. Tällä hetkellä keskitymme asiakastarpeiden keräämisen mahdollistamiseen. Lähdin rakentamaan yksinkertaista kuvaa millä tätä koko tuotantoprosessia voisi yrittää markkinoida asiakkaille. Tärkeimmät vastattava kysymykset ovat nyt:
Miksi osallistuisin tehtaan prosessiin? Mikä on se kokonaisuus?
Asiakkaallakaan ei ole nykyään liikaa aikaa, joten monet miettivät miksi osallistua ja onko siitä hyötyä. Lisäksi asiakkaalla pitää olla selkeä mielikuva siitä mitä tapahtuu kun hän on oman osuutensa tehnyt. Näistä lähtökohdista (aika heppoiset mutta sentäs jotain) aloin miettimään Digipalvelutehdas konseptin kuvausta. Koska kyseessä on tehdas, otin siitä kontekstista muutaman sanan. Kuvaa piirtäessä tajusin että pelkkä tehdas ei nyt riitä. Pitää ottaa huomioon konteksti jossa kulutus tapahtuu; ei asiakas niitä tuotteita siellä tehtaassa kuluta kuin todella harvoin. Samoin tuotteet tai palvelut eivät jää tehtaaseen vaan useasti viedään tyrkylle jonnekin. Näin ollen piti ajatella vähän isompaa kuvaa. Alla ensimmäinen versio lähinnä alustukseksi.
Idea- ja palautekaivos
Asiakas kuluttaa tuotteita ja palveluita omassa arjessaan. Nimesin sen nyt toriksi ja kaivokseksi, kun en muuta keksinyt aamulla yhden kahvikupin jälkeen. Tarvitaan parempi kokonaisuuteen istuva termi, josta tulee sitten myös alidomain ja palvelun nimi. Toki se voisi olla vaikka kuoriämpäri tai likakaivo, mutta kuulostaa vähän ikävältä… Tori tulee olemaan se palvelu, jossa asiakkaat kertovat käyttötapauksia ja tarpeita erilaisiin palveluihin liittyen. Lisäksi uudet palveluideat tulevat tätä kautta. Palvelussa asiakkaat voivat tykätä muiden ideoista, lisätä kommentteja ja lisätä omia tarpeitaan. Asiakkaita ohjataan (muttei pakoteta) kertomaan tarve muodossa:
”kansalaisena (rooli) haluan kertoa palvelutarpeeni (tekemään mitä) saadakseni sitä mitä arjessa tarvitsen (arvo)”
Ajattelimme kokeilla miten Discourse alustan saisi tunkattua tähän ”tori” alustaksi. Otakantaa.fi voisi olla yksi toteutus, mutta sen nykyinen toteutus tuntuu vähän liian jäykkälavettiselta. Tarvitaan matalankynnyksen ratkaisu. Toki aina voisi modata otakantaa.fi palvelua, mutta kokeillaan nyt ensin koko digipalvelutehdas konsepti vaikka ennen kuin modataan raakasti olemassa olevia palveluita tähän malliin sopiviksi.
Verstas on kehittämisyhteisö, teknologinen infra jossa kehitystä tehdään. Tämä on se mistä Digipalvelutehdas on ehkä eniten ymmärretty koostuvan. Sisältää siis Slackin jatkuvaan kommunikointiin eri osapuolten kuten asiakkaiden, ICT ammattilaisten ja julkisen sektorin välillä, JulkiCT Lab tarjoamat palvelut, Github, yms. Yhtenä osana on julkinen dashboard eli konehuone, josta kuka tahansa voi seurata kehitystä ja mitä missäkin kehitysprojektissa tapahtuu…prosessi on siis läpinäkyvä. Verstaassa on olennaista että ensimmäinen kierros saa kestää maksimissaan 3 kuukautta – tulos tai ulos. Hyväksihavaitut ratkaisut ja palvelun mockupit kehitetään eteenpäin ja lopulta työnnetään tuotantoon.
Linjasto on ehkä se paikka mistä tulee ulos valmista palvelua; ehkä viimeistelyä ja testit että ratkaisu on yhteensopiva palveluarkkitehtuurin kanssa. Tehdään viimeiset tsekkaukset ja kehityksessä käytetyt rippeet ja ripustukset. Näin, nyt on palvelu, joka aika todennäköisesti vastaa asiakkaiden tarpeisiin.
Kuten yleensä kaupankäynnisssä, pitää tuote eli palvelu saada esille. Kansallisen palveluarkkitehtuurin myymälä lienee palvelukatalogi tai PTV palvelutietovaranto. ”Kansallinen palvelutietovaranto (PTV) on kansallinen tietovaranto julkisen hallinnon palveluja ja toimipaikkoja kuvailevien tietojen (metatiedot) tallentamiseen, säilyttämiseen ja käyttöön rajapintojen kautta. Palvelutietovarantoa rakennetaan vuoden 2015 aikana jatkokehittämällä Helsingin kaupungin toteuttamia palvelurekisteriä, toimipisterekisteriä ja esteettömyyssovellusta.” http://esuomi.fi/palvelunakymat/palvelutietovaranto/
Näin on saatu palvelu esille ja toivottavasti julkaisun jälkeen tehdään sopiva määrä markkinointia ja sitä kautta käyttöä. Käytössä varmaan ilmenee uusia tarpeita tai syntyy uusia palvelutarpeita. Siinä kohdin kansalainen suunnistaa taas lähteen juurille eli kaivokselle missä aletaan tarinoiden muodossa louhia uutta.
← APIOps & APItalisti for dummies videot
Idealouhos – käyttötapausten lähde →