Oppiaineet-Kemia
Kemian opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisältöalueet vuosiluokalla 7
S1 Turvallisen työskentelyn periaatteet ja perustyötaidot luovat pohjan kokeelliselle työskentelylle. Eri sisältöalueista ja oppilaiden mielenkiinnon kohteista valitaan sopivia aihepiirejä suljettuihin ja avoimiin tutkimuksiin. Erilaisissa tutkimuksissa painotetaan tarkoituksenmukaisesti tutkimusprosessin eri vaiheita kuten ongelman tai ilmiön pohtimista, suunnittelua, koejärjestelyn toteuttamista, havainnointia, tulosten koontia ja käsittelyä sekä tulosten arviointia ja esittämistä. Tutustutaan tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämiseen tutkimusten eri vaiheissa.
S2 Sisältöjä valitaan siten, että oman elämän ja elinympäristön ilmiöitä pohditaan erityisesti terveyden ja turvallisuuden näkökulmista. Sisältöjen valinnassa otetaan huomioon paikallinen toimintaympäristö ja lähiympäristön tila. Tutustutaan kodin kemikaaleihin ja paloturvallisuuteen. Tutkitaan olomuotojen muutoksia.
S3 Kemian ilmiöihin ja sovelluksiin liittyviä sisältöjä valitaan erityisesti ihmiskunnan hyvinvoinnin ja teknologian näkökulmista. Pääpaino on kestävässä luonnonvarojen käytössä, ja tuotteiden elinkaariajattelu on yhtenä tarkastelutapana. Tutustutaan erilaisiin koulutuspolkuihin ja ammatteihin, joissa tarvitaan kemian osaamista.
S4 Sisältöjä valitaan siten, että niissä tulee esiin kemian luonne tieteenä, aineen ja energian säilymisen periaatteet sekä luonnon mittasuhteet. Sisältöihin kuuluvat myös tutustuminen kemiaan liittyviin uutisiin, ajankohtaisiin ilmiöihin, sovelluksiin ja nykypäivän tutkimukseen.
S5 Tutkitaan monipuolisesti seosten ja puhtaiden aineiden ominaisuuksia kuten vesi- ja rasvaliukoisuutta. Alkuaineiden ominaisuuksien pohjalta tutustutaan aineen koostumiseen atomeista ja atomin rakenteeseen.
S6 Tutustutaan energian ja aineiden muuttumiseen kemiallisissa reaktioissa. Havainnoidaan reaktionnopeutta ja pohditaan siihen vaikuttavia tekijöitä. Harjoitellaan kemian merkkikielen ja yksinkertaisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista.
Opetuksessa käytetään monipuolisia työskentelytapoja ja hyödynnetään erilaisia oppimisympäristöjä sekä käsitellään nuoria kiinnostavia aihealueita.
S1–S6 kuten tavoitteen T1 kohdalla
Harjoitellaan tavoitteiden asettelua ja tavoitteellista työskentelyä muun muassa kokeellisten töiden ja tutkimusten avulla.
Erilaisilla työtavoilla tuetaan yksilöllistä oppimista.
Kannustetaan oppilasta oman osaamisen ja työskentelyn arviointiin.
Tutustutaan kemian merkitykseen omassa elämässä ja yhteiskunnassa sekä kemian ammatteihin.
Huomioidaan kaikessa toiminnassa kestävän kehityksen näkökulmat.
Tutkitaan palamista ja paloturvallisuuteen liittyviä tekijöitä.
Tutustutaan kemiaan liittyviin uutisiin ja ajankohtaisiin ilmiöihin.
Tehdään mahdollisuuksien mukaan yhteistyötä paikallisten yritysten, sekä muiden oppilaitosten, kuten ammattikorkeakoulujen ja korkeakoulujen kanssa.
Kokeellisessa työskentelyssä noudatetaan kemikaali- ja jätelainsäädäntöä sekä työturvallisuuslainsäädäntöä ja erityisesti nuoria työntekijöitä koskevia rajoituksia.
Huomioidaan kaikessa toiminnassa kestävän kehityksen näkökulmat ja tuotteiden elinkaariajattelua voidaan käyttää yhtenä tarkastelutapana.
Tutustutaan työturvallisuuteen ja kemikaalien käsittelyyn niin koulussa kuin kotonakin sekä jätteiden lajitteluun ja vaarallisten jätteiden asianmukaiseen hävittämiseen.
Kokeellisessa työskentelyssä opetellaan oikeanlaisia työtapoja ja jätteiden käsittelyä.
Tutustutaan veteen ja sen ominaisuuksiin, käyttöön ja merkitykseen sekä veden puhdistukseen.
Aineiden ominaisuuksia tutkittaessa painotetaan erilaisia tutkimuksen vaiheita ja harjaannutetaan eri kokeellisen työskentelyn ja luonnontieteellisen ajattelun taitoja.
Monipuolisilla tehtävillä ja kokeellisilla töillä tuetaan muun muassa kysymyksenasettelutaitojen kehittymistä.
Harjoitellaan turvallisen työskentelyn taitoja yksin, pareittain tai ryhmissä erilaisten tehtävien, kokeellisten töiden ja tutkimusten avulla.
Painotetaan työskentelyohjeiden noudattamista ja turvallista työskentelyä.
Tutustutaan aineiden erilaisiin ominaisuuksiin ja niistä johtuviin työturvallisuusriskeihin.
Tutustutaan käyttöturvallisuustiedotteisiin ja opetellaan varoitusmerkit.
Oppilasta, oppilasparia tai -ryhmää ohjataan käsittelemään, tulkitsemaan ja esittämään tutkimustulokset tieteelle ominaisella tavalla.
Harjoitellaan monilukutaitoa erilaisten töiden ja tehtävien avulla.
Lisäksi oppilaita ohjataan pohtimaan tutkimustulosten merkitystä.
Aineiden ja materiaalien ominaisuuksia sekä reaktiokykyä hyödyntäviä teknologisia ratkaisuja ideoidaan, suunnitellaan ja kehitetään yhteistyössä muiden oppiaineiden kanssa, esim. monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa.
Tutustutaan tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämiseen tutkimusten eri vaiheissa esim. ennakkokäsitysten kartoittamisessa sekä valo- ja videokuvaamalla tutkimuksia.
Mittaustuloksia voidaan kerätä ja koota sähköisesti.
Tietoa haetaan internetlähteistä.
Kemiallisten ilmiöiden havainnollistamisessa hyödynnetään simulaatioita ja videoanimaatioita.
Opetellaan alkuaineiden kemiallisia merkkejä ja tutustutaan niiden merkitykseen kemian ilmiöiden ymmärtämisen kannalta.
Tutustutaan lisäksi joihinkin täsmällisiin käsitteisiin kuten liuos, puhdas aine ja seos.
Ohjataan oppilasta tulkitsemaan ja käyttämään erilaisia malleja, jotka kuvaavat atomeja ja molekyylejä.
Harjoitellaan tunnistamaan kemian merkkikielen avulla, miten kemiallisessa reaktiossa lähtöaineista saadaan reaktiotuotteita.
Käytetään tietokoneavusteisia malleja ja simulaatioita aineen rakenteen hahmottamisessa.
Oppilasta ohjataan käyttämään ja tulkitsemaan erilaisia tietolähteitä tiedon saamiseksi aineiden eri ominaisuuksista.
Harjoitellaan lähteiden luotettavuuden arviointia.
Tutustutaan kemiaan liittyviin uutisiin, ajankohtaisiin ilmiöihin, sovelluksiin ja nykypäivän tutkimukseen lähdekriittisesti.
Oppilaan luonnontieteellisen ajattelun kehittymistä tuetaan ohjaamalla häntä ongelman tai ilmiön pohtimiseen, koejärjestelyjen toteuttamiseen, havainnointiin sekä havaintojen ja tutkimustulosten kirjaamiseen tarkoituksenmukaisella tavalla.
Ajankohtaisten ilmiöiden, uutisten ja tehtävien avulla tuetaan luonnontieteen luonteen ymmärtämistä.
- Aineiden ominaisuuksia
- Vesi- ja rasvaliukoisuus, -pitoisuus ja happamuus
- Olomuodot ja niiden muutokset
- Aineiden luokittelu: puhdas aine ja seos
- Atomi, alkuaine, yhdiste
- Erotusmenetelmiä
- Luonnon mittasuhteet, esimerkiksi: atomi-molekyyli-solu
- Yksinkertaisia reaktioyhtälöitä
- Reaktionopeus ja siihen vaikuttavia tekijöitä
Tehdään mahdollisuuksien mukaan yhteistyötä paikallisten yritysten sekä muiden oppilaitosten, kuten ammattikorkeakoulujen ja korkeakoulujen kanssa.
Tutustutaan kemiaan liittyviin uutisiin ja ajankohtaisiin ilmiöihin
Kemian opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisältöalueet vuosiluokalla 8
S5 Alkuaineiden ominaisuuksien pohjalta tutustutaan aineen koostumiseen atomeista, atomin rakenteeseen ja jaksolliseen järjestelmään. Malleja ja simulaatioita käytetään yhdisteiden rakentumisen hahmottamisessa.
S6 Tutustutaan energian ja aineiden muuttumiseen kemiallisissa reaktioissa. Havainnoidaan reaktionnopeutta ja pohditaan siihen vaikuttavia tekijöitä. Tutustutaan pitoisuuteen ja happamuuteen arkisten esimerkkien yhteydessä. Harjoitellaan kemian merkkikielen ja yksinkertaisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista.
Tutustutaan kemian merkitykseen arkipäivässä ja yhteiskunnassa sekä erityisesti teknologiateollisuuden ja kemianteollisuuden ammatteihin ja koulutuspolkuihin.
Tutustutaan kestävän tulevaisuuden kysymyksiin esimerkiksi Itämeren ja lähivesistöjen tilannetta ja ilmanlaatua seuraamalla sekä maaperän ominaisuuksia tutkimalla.
Kokeellisessa työskentelyssä kiinnitetään huomiota oikeanlaisiin työtapoihin.
Kannustetaan oppilasta tai oppilasryhmää muodostamaan kysymyksiä tutkittavista asioista ja suunnittelemaan kysymysten pohjalta kokeellisia tutkimuksia.
Erilaisissa tutkimuksissa painotetaan työskentelyohjeiden noudattamista ja turvallista työskentelyä parin tai ryhmän kanssa sekä tarkoituksenmukaisesti tutkimusprosessin eri vaiheita kuten ongelman tai ilmiön pohtimista, suunnittelua, koejärjestelyn toteuttamista, havainnointia ja tulosten tarkastelua.
Perehdytään erilaisten teollisuuden tuotteiden, kuten metallien ja sähkökemian sovellusten valmistukseen, käyttöön, kierrätykseen ja merkitykseen sekä omassa elämässä että koko yhteiskunnassa.
Innostetaan osallistumaan kemiaa soveltavien yksinkertaisten ratkaisujen ideointiin, suunnitteluun, kehittämiseen ja soveltamiseen esim. oppimiskokonaisuudessa muiden oppiaineiden kanssa.
Sähköisten työkalujen avulla esimerkiksi kartoitetaan oppilaiden ennakkokäsityksiä ja tehdään hypoteeseja sekä kuvataan ilmiöitä ja tutkimuksia.
Tietoa haetaan internetistä.
Oppilasta ohjataan käyttämään kemian merkkikieltä kemian ilmiöiden ja omien tutkimustensa selittämisessä.
Harjoitellaan yksinkertaisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista.
Tutustutaan atomin rakennetta kuvaaviin yksinkertaisiin malleihin.
Ohjataan oppilasta käyttämään jaksollista järjestelmää apuna pääteltäessä alkuaineiden ominaisuuksia sekä mahdollisia kemiallisia reaktioita.
Tutustaan erilaisia ominaisuuksia selittävien sidosten (ionisidos, kovalenttinen sidos, metallisidos) mallintamiseen ja erilaisten yhdisteiden nimien ja kaavojen kirjoittamiseen sekä molekyylimallien piirtämiseen.
Tarkastellaan happamuutta ja mallinnetaan siihen liittyviä ilmiötä.
Oppilasta ohjataan käyttämään ja tulkitsemaan erilaisia tietolähteitä.
Tutustutaan muun muassa ympäristökemiaan, kemianteollisuuteen ja teknologiateollisuuteen liittyviin uutisiin, ajankohtaisiin ilmiöihin, sovelluksiin ja nykypäivän tutkimukseen sekä pohditaan lähteiden luotettavuutta.
Harjoitellaan omien näkemyksien ilmaisemista ja perustelua muun muassa kokeellisten töiden tuloksia pohtimalla.
Luonnontieteellisen tiedon luonnetta pohditaan kokeellisten töiden ja tutkimusten yhteydessä, kun tarkastellaan eri aineiden välisten kemiallisten reaktioiden syitä ja seurauksia sekä paneudutaan tutkimuksen toteuttamiseen, havainnointiin ja tulosten koontiin.
Ajankohtaisten ilmiöiden, uutisten ja tehtävien avulla tuetaan luonnontieteellisen ajattelun kehittymistä.
S6 Tutustutaan pitoisuuteen ja happamuuteen arkisten esimerkkien yhteydessä. Harjoitellaan kemian merkkikielen ja yksinkertaisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista.
- Atomi: rakenne
- Jaksollinen järjestelmäalkuaineiden ominaisuudet: järjestysluku, elektronirakenne
- Kemian merkkikieltä
- Yhdisteet
- Yhdisteiden rakentuminen
- Sidostyyppejä
- Kemiallisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista
- Energian ja aineiden muuttuminen kemiallisessa reaktiossa
- Happamat ja emäksiset aineet
- Happamoituminen, haitalliset oksidit ja esimerkiksi ilmanlaadun seuranta ja ilmansaasteet
- Valmistus, käyttö, merkitys, kierrätys
- Sähkökemiallinen jännitesarja
- Sähkökemian sovelluksia: esimerkiksi paristo, akku, elektrolyysi
Tehdään mahdollisuuksien mukaan yhteistyötä paikallisten yritysten ja oppilaitosten, kuten ammattikorkeakoulujen ja korkeakoulujen kanssa.
Kemian opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisältöalueet vuosiluokalla 9
S1 Turvallisen työskentelyn periaatteet ja perustyötaidot luovat pohjan kokeelliselle työskentelylle. Eri sisältöalueista ja oppilaiden mielenkiinnon kohteista valitaan sopivia aihepiirejä suljettuihin ja avoimiin tutkimuksiin.
S5 Alkuaineiden ominaisuuksien pohjalta tutustutaan aineen koostumiseen atomeista. Malleja ja simulaatioita käytetään yhdisteiden rakentumisen hahmottamisessa. Tutustutaan hiileen, sen yhdisteisiin ja ravintoaineisiin. Perehdytään johonkin orgaaniseen yhdisteryhmään.
S6 Perehdytään hiilen kiertokulkuun ja sen merkitykseen elämälle. Harjoitellaan kemian merkkikielen ja yksinkertaisten reaktioyhtälöiden tulkitsemista.
Syvennetään tavoitteiden asettelun, tavoitteellisen työskentelyn sekä itsearvioinnin taitoja.
Kannustetaan oppilasta omien jatko-opintovalmiuksien arviointiin.
Tutkimuksilla ja itsenäisesti tehtävillä projektitöillä syvennetään kysymyksenasettelutaitojen kehittymistä.
Kannustetaan oppilasta tai oppilasryhmää muodostamaan kysymyksiä tutkittavista asioista ja suunnittelemaan kysymysten pohjalta tutkimuksia.
Syvennetään kokeellisen työskentelyn taitoja yksin, pareittain tai ryhmissä.
Erilaisissa tutkimuksissa painotetaan tarkoituksenmukaisesti tutkimusprosessin eri vaiheita kuten ongelman tai ilmiön pohtimista, suunnittelua, koejärjestelyn toteuttamista, havainnointia, tulosten koontia ja johtopäätösten tekoa.
Lisäksi oppilaita ohjataan pohtimaan tutkimustulosten ja niistä tehtävien johtopäätösten merkitystä sekä arvioimaan oman tutkimusprosessinsa luotettavuutta.
Perehdytään erilaisiin hiilen kemian sovelluksiin ja niiden merkitykseen omassa arjessa.
Aihealueita esimerkiksi:
- Polymeerit
- Nanoteknologia
Innostetaan oppilaita osallistumaan kemiaa soveltavien yksinkertaisten ratkaisujen ideointiin, suunnitteluun, kehittämiseen ja soveltamiseen esim. oppimiskokonaisuudessa muiden oppiaineiden kanssa.
Tutustutaan tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämiseen tutkimusten eri vaiheissa esim. ennakkokäsitysten kartoituksessa, hypoteesien tekemisessä sekä valo- tai videokuvaamalla tutkimuksia.
Tietoa haetaan internetistä
Tutustutaan hiileen alkuaineena, sen yhdisteisiin ja yhdisteryhmiin kuten ravintoaineisiin.
Perehdytään johonkin orgaaniseen yhdisteryhmään tarkemmin.
Oppilasta ohjataan käyttämään kemian merkkikieltä kemian ilmiöiden selittämiseen.
Ohjataan oppilasta käyttämään muun muassa molekyylimalleja kuvaamaan hiilen erilaisia rakenteita ja molekyylejä.
Käytetään myös tietokoneavusteisia malleja ja simulaatioita aineen rakenteen hahmottamisessa.
Oppilasta ohjataan käyttämään erilaisia tietolähteitä tiedon keräämiseksi esimerkiksi projektityötä varten.
Tarkastellaan tietolähteiden luotettavuutta ja tutustutaan lähdeviitteiden merkitsemiseen.
Tutustutaan kemiaan liittyviin uutisiin, ajankohtaisiin ilmiöihin, sovelluksiin ja nykypäivän tutkimukseen.
Oppilasta ohjataan ongelman tai ilmiön pohtimiseen, koejärjestelyjen toteuttamiseen, havainnointiin sekä niiden kirjaamiseen.
S5 Alkuaineiden ominaisuuksien pohjalta tutustutaan aineen koostumiseen atomeista ja atomin rakenteeseen. Malleja ja simulaatioita käytetään yhdisteiden rakentumisen hahmottamisessa. Tutustutaan hiileen, sen yhdisteisiin ja ravintoaineisiin. Perehdytään johonkin orgaaniseen yhdisteryhmään.
- Hiilen kemiaa
- Hiilen kiertokulku ja merkitys elämälle
- Hiili alkuaineena
- Hiilen yhdisteet
- Hiilivedyt
- Alkoholit, karboksyylihapot, esterit, joista yhteen perehdytään tarkemmin
- Rasvat
Tutustutaan kemiaan liittyviin uutisiin ja ajankohtaisiin ilmiöihin sekä erilaisiin koulutuspolkuihin ja ammatteihin, joissa tarvitaan kemian osaamista.