Antamisen hyödyt yritykselle | STRATEGY of GIVING
Antamisen hyödyt yritykselle
Luokittelua potentiaalisista hyödyistä joita yritys voi saada antamalla osan tuotteestaan, tietopääomastaan tai ajankäytöstään ilmaiseksi asiakkailleen tai potentiaalisille asiakkaille.
Näkyvyys. Markkinoinnillinen hyöty. Laajempi yleisö ja enemmän näkyvyyttä verkossa. Hyöty voi konkretisoitua parempana näkyvyytenä hakukoneissa, suurempina kävijämäärinä, lisääntyneenä suositteluna tai vaikkapa spontaaneina artikkeleina erilaisissa verkko- ja printtimedian julkaisuissa.
Matalampi ostokynnys. Luotettavuus. Uusi asiakas luottaa nopeammin yritykseen ja hyödyt konkretisoituvat nopeammin. Asiakkaat etenevät ostoprosessissaan pidemmälle ja siirtyvät todennäköisemmin yrityksen maksaviksi asiakkaiksi. Asiakkaat oppivat nopeammin ymmärtämään mitä hyötyä tuotteista on. Potentiaalisesti myös laajempi asiakaskunta, koska tuotteita voivat oppia käyttämään myös kohderyhmät joita yritys ei ole tullut ajatelleeksi.
Tuotekehitys. Palaute. Käyttäjien antamat kehitysehdotukset. Kokeiltavat ja oikeasti hyödylliset tuotteet tarjoavat oivallisen palautekanavan, jos yritys ymmärtää palautetta pyytää. Tarjoaa potentiaalisesti melko pysyvän kilpailuedun, koska riittävän käyttäjämassan saavuttaminen ruokkii jo itsessään tuotekehitystä melkoisesti. Voi toimia periaatteessa hyvin monella toimialalla.
Testaus. Oikeita käyttäjiä, oikeita käyttötarkoituksia. Perinteisesti testaus on aina kallista ja testauksessa harvoin päästään edes todellisten käyttötilanteiden realistiseen simulointiin. Antamalla tuotteestaan osan ilmaiseksi voi yritys parantaa kustannustehokkuuttaan sekä saada jatkuvasti laadukasta palautetta todellisista käyttötilanteista. Avoimen lähdekoodin yhteisöt ovat aina käyttäneet tätä argumenttia (tarpeeksi testaajia, niin kaikki virheet ovat löydettävissä -periaate).
Mainehyöty. Maineen hallinta helpottuu. Antamalla jotain aidosti hyödyllistä ilmaiseksi voivat yritykset saada merkittävästi hyvää tahtoa kohderyhmiensä keskuudessa. Tämä voi tulla yritykselle takaisin esimerkiksi verkkokeskusteluissa joissa yrityksellä onkin aitoja puolestapuhujia. Tyyppiesimerkki tästä lienee Google ja sen “Don’t Be Evil” -periaate vastakohtana Microsoftin maineongelmiin kuluttajien ja it-ammattilaisten keskuudessa.
Asiakasuskollisuus. Lisääntynyt luottamus. Luottamuksen lähtökohtana on antaminen. Omien asiakkaiden luottamus yritykseen on varmasti tärkeintä, mutta yritykselle voi olla tärkeätä viestiä luotettavuudesta myös muille. Luotettavuudesta viestiminen tapahtuu parhaiten teoilla. Moni yritys valitsee antamisstrategian vasta kun yleinen luottamus yrityksen toimintaan on mennyt.
Yhteisö. Potentiaalisesti huomattavasti laajempi käyttäjäkunta mahdollistaa yhteisöllisyyden syntymisen. Yritykselle ehkä konkreettisin hyöty on mahdollisuus siirtää asiakaspalvelu yhä enemmän yhteisön vastuulle esimerkiksi keskustelualueelle. Aktiivinen yhteisö myös parantaa usein tuen laatua tarjoamalla vaihtoehtoisia ratkaisuja ja rakentamalla omia sovelluksiaan.
Uudet liiketoimintamallit. Mahdollisuus löytää uudenlaisia ansaintamalleja kasvattamalla radikaalisti omaa asiakaskuntaa. Jotkut asiat on testattava ennenkuin niiden toimintaa voidaan ennustaa -ajatusmalli. Monet internet-yritykset ovat perustelleet tällä argumentilla ilmaisuuttaan ja yhä useampi on jo todistanut kaavan toimivan tietyissä olosuhteissa.
Lista jatkunee kommenteissa. Millainen olisi oma järjestyksesi näille?
11 Responses to “Antamisen hyödyt yritykselle”
Antaminen ilman selkeitä hyötynäkymiä ei ole strategia.
Yritykselle on tärkeää valita malli antamisen takaisinmaksulle.
Vaikka antaminen vaatii uskoa, on silti oltava suunnitelma. Suunnitelmassa kannattaa tähdätä useampaan maaliin ja olla valmis vaihtamaan tavoitetta kesken matkaa.
Lisäsin ylläolevan kuvion. Kuvaako antamista?
On muuten jännää, että esim bloggaamisesta puhutaan paljon ilman että oikeasti eritellään sitä mitä ollaan tekemässä. Tai ainakin vältellään antamissanaa aika lahjakkaasti, mielestäni. Blogihan on vain yksi väline, jonka avulla yritys voi jaella tietoa asiakkailleen. Saavutettavat potentiaaliset hyödyt ovat samat kuin muillakin antamisen muodoilla, koska tieto on vain yksi antamisen muoto.
Löysin Sami Salmenkiven luentoslaideista listan tiedon muodoista, joita yritys voi antaa yleisölleen:
* uutta kiinnostavaa tietoa
* arkistot
* yhteys firman lahjakkaisiin ihmisiin
* dataa
Lähde: http://www.samisalmenkivi.com/blogipresentaatio.pdf
Löytyykö muita vai pitäisikö noiden otsikoiden alle kehitellä tarkempia esimerkkejä?
Kuvio on hyvä. Se kuvaa hyvin ajatusta vaihdantataloudesta, jossa on eri kerroksia. Raha ja tuotteet ovat tietysti ydinprosessi firman näkökulmasta ja muut tukevat sitä.
Kuluttajan kannalta se raha ei tietysti aina liiku suoraan vaan voi liikkua epäsuorasti hyvinkin monimutkaisen arvoketjun kautta.
Minusta antamisessa on erittäin tärkeää tähdätä vastaanottajan tarpeiden täyttämiseen. Se on maali. Edullinen väline maalin saavuttamiseksi on tieto. Ja työkalu, jolla tieto toimitetaan perille, voi olla esimerkiksi yrityksen blogi.
Maali, nuoli, jousipyssy.
Tarve, tieto, netti.
http://radar.oreilly.com/archives/2007/02/the_free_downlo.html
Hyvä linkki. Todella mielenkiintoisia näkökulmia suurten asiakasmassojen houkuttelemiseen! Täytyy vähän pureskella.
Tässä lisää pureskeltavaa:
http://kassu.org/ristonp/?p=50
ja sieltä http://www.suomenkuvalehti.fi/sk-netti/taiteet-ja-ihmiset/kirjallisuus/aidosti-kiltti.aspx
Kiltteyden pohdinta on ollut jonkinlainen trendi jo ainakin useamman vuoden. Nyt se on saanut vähän palstatilaa muutamassa ei-kasvatusalan lehdessäkin. Tässä ei sinänsä ole mitään ihmeellistä, mutta tuo Hesarin kuukausiliitteessa kiltteydestä vouhottava Jussi Nurmio (Taivas, Igglo, Habbo Hotel, jne -mies) tuli kyllä puun takaa. Ja se liittyy jo tähän meidän pohdintaan, että jos Nurmio haluaa tehdä Igglosta kiltin yrityksen, niin mitenkähän se mahtaa tapahtua?
Google on varmasti miehellä esikuvana, mutta on jännä nähdä että missä vaiheessa sanotaan suoraan, että seurataan myös Googlea antamisen tiellä. Mitä Igglo voisi antaa?
Antaminen ei ole välttämättä kiltteyttä. Jos yritys antaa jotakin, se on joko ovela tai tyhmä, ei välttämättä kiltti.
Minusta Igglo antaa jo nyt aika paljon.
Kokeilin palvelua heti sen avauduttua laittamalla asuntomme hiljaiseen myyntiin. Aluksi sain jännitystä ja viihdettä. Sen lisäksi koin kontrolloivani tilannetta.
Lisäksi igglo antaa taloni asuntojen aikaisempia hintatietoja, sekä mahdollisuuden laskea oman asuntoni hinta-arvion.
Uskon,että Igglo tulee antamaan vielä paljon enemmänkin, kunhan pääsee vauhtiin.
Igglon mallissa korostuu antaminen+verkostoituminen. Verkottumisen ytimessä on antaminen omastaan toiselle, ja luoden näin arvoa toiselle (vaikka se ei olisikaan itseltä pois). Uusimmassa postauksessasi vertaat hyvin sosiaalisesti lahjakasta ihmistä ja sosiaalisesti lahjakasta yritystä.
Jotta yritys voi olla sosiaalisesti lahjakas, pitää antaminen olla liiketoimintastrategian elementti, kuten se on Igglolla.
Toisaalta kyse on vain siitä, että ymmärretään mistä yritys voi luopua menettämättä bisnestään ja saaden vastalahjaksi asiakkaiden/yleisön kiinnostuksen, sitoutumisen ja arvostuksen.
Tosin kuten tuo O’Reilly artikkeli kiteyttää, niin antaminen on tehokkainta silloin kun on haastajana kilpaillulla markkinalla (useimmat firmat varmaan ovat…). Oman markkinaosuuden kasvaessa saavutettava suhteellinen hyöty vähenee, jolloin syntyy tarve luoda antamisesta strateginen elementti, tyyliin Igglo ym.
Antaminen lanseerausvälineenä »