Henkilökohtaisen avustajan tietopaketti VAMMAISPALVELUT - PDF
Download "Henkilökohtaisen avustajan tietopaketti VAMMAISPALVELUT"
1 1 Henkilökohtaisen avustajan tietopaketti VAMMAISPALVELUT
2 2 Sisällysluettelo SAATESANAT... 3 YLEISTÄ... 4 TYÖSOPIMUS... 5 TYÖAIKA JA LISÄT... 6 Peruslisät... 6 Arkipyhäkorvaus... 7 Kokemuslisä... 7 PALKKA... 8 Palkanmaksupäivä ja tuntilistan palautus... 8 Tuntilistan täyttäminen... 8 POISSAOLOT... 9 Kun avustaja sairastuu... 9 Kun avustettava sairastuu... 9 Lomautus... 9 Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa Lapsen sairastuminen Työterveyshuolto VUOSILOMA Vuosiloman kertyminen Työntekijän oikeus vapaaseen Lomapalkka/lomakorvaus/lomaraha Lomapäivien pitäminen ja niistä ilmoittaminen TYÖSUHTEEN PÄÄTTYMINEN Lomakorvaus työsuhteen päättyessä LÄHTEET... 17
3 3 SAATESANAT Hei, Vastailemme vammaispalveluissa viikoittain moniin kysymyksiin, joita avustajat ja avustettavat meiltä kysyvät. Tästä inspiroituneena päätimme koota oppaan, johon kokosimme vastauksia näihin yleisiin kysymyksiin. Oppaasta löytyy tietoa mm. vuosilomasta, palkasta ja lisistä, poissaoloista sekä työsopimuksista. Opas ei ole kaiken kattava. Lisätietoa löydät mm. henkilökohtaisten avustajien työehtosopimuksesta, HETA-liitosta, työsopimuslaista sekä vuosilomalaista. Huomaathan, että osa ohjeista kuuluu vain HETA-liittoon kuuluvien työnantajien avustajille. Mikäli et löydä vastausta kysymykseesi tästä oppaasta, ole rohkeasti yhteydessä vammaispalveluihin. Terveisin Maija Viljakainen, palkkasihteeri Tuula Syrjälä, henkilökohtaisen avun sosiaaliohjaaja Sina Kahra, henkilökohtaisen avun rekrytointi Sähköposti: Ajantasaiset yhteystiedot löydät Seinäjoen kaupungin internetsivuilta:
4 4 YLEISTÄ Työnantajan ja työntekijän oikeuksista ja velvollisuuksista säädetään työsopimuslaissa ja muussa työlainsäädännössä. Henkilökohtaisen avustajan työtehtäviin kuuluu vammaisen henkilön avustaminen tämän kotona ja kodin ulkopuolella päivittäisissä toimissa, työssä ja opiskelussa, harrastuksissa, yhteiskunnallisessa osallistumisessa ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ylläpitämisessä. Avustaminen kohdistuu kotona ja kodin ulkopuolella niihin tehtäviin, jotka vammainen henkilö tekisi itse, mutta ei niistä vamman tai sairauden vuoksi selviä. Henkilökohtaisen avustajan työ ei ole sairaanhoitoa, hoito- ja hoivatyötä eikä myöskään tavanomaista kotitaloustyötä. Seinäjoen kaupunki järjestää henkilökohtaisen avun ensisijaisesti työnantajamallilla, eli työnantajana toimii avustettava. Seinäjoen kaupunki toimii sijaismaksajana ja hoitaa sekä palkanmaksun että vakuutukset. Työntekijä ei ole työsuhteessa Seinäjoen kaupungin kanssa, vaan työsopimus tehdään avustettavan kanssa. Mikäli työnantaja ei pysty toimimaan työnantajana, voidaan henkilökohtainen apu siirtää ostopalveluksi. Työntekijällä on täydellinen vaitiolovelvollisuus työnantajaa ja hänen perhettään koskien. Vaitiolo on molemminpuolista ja vaitiolo on sitova myös työsuhteen jälkeen.
5 5 TYÖSOPIMUS Jokaisesta tehdystä työpäivästä on oltava työsopimus, joka on myös toimitettava palkanlaskentaan. Työsopimus laaditaan toistaiseksi voimassa olevaksi, mikäli ei ole selvää syytä määräaikaisuudelle. Tämä syy voi olla esim. sijaisuuden tekeminen vakinaisen avustajan vuosiloman tai sairasloman ajaksi. Mikäli sijaistarve on satunnaista, mutta jatkuvaa, voidaan tehdä toistaiseksi voimassa oleva työsopimus, jossa maininta tarvittaessa työhön kutsuttava. Näin ei tarvitse jokaisesta lyhyestä sijaisuudesta tehdä omaa työsopimusta. Työsopimus tehdään avustettavan ja avustajan välille. Seinäjoen kaupunki toimii vain sijaismaksajana, eikä näin ollen ole työnantaja. Työsopimuksesta on aina löydyttävä seuraavat asiat: - avustettavan yhteystiedot - avustajan yhteystiedot - avustajalle kuuluvat työtehtävät - työsuhteen alkamispäivä - onko työsuhde määräaikainen vai toistaiseksi voimassa oleva - työsuhteen päättymispäivä, mikäli työsuhde on määräaikainen - mahdollisen määräaikaisuuden peruste - koeajan pituus - palkka - tieto siitä jos työnantaja kuuluu HETA-liittoon - tilinumero, jolle palkka maksetaan - tiedot työajasta - irtisanomisaika (kts. sivu 16) - päiväys ja allekirjoitukset TYÖNTEKIJÄN ON ITSE HUOLEHDITTAVA VEROKORTTI PALKANLASKENTAAN. Verokortitta maksettavasta palkasta menee veroa 60 %. Mikäli työskentelet useammalle työnantajalle tai palautat tuntilistat kahdesti kuussa, suosittelemme yhden tulorajan mukaista verokorttia kumulatiivisen verokortin sijasta.
6 6 Työsopimuksen tekemiseen voi pyytää apua vammaispalvelusta/ henkilökohtaisen avun rekrytointi. Palkka Tuntipalkka riippuu siitä, kuuluuko työnantaja HETA-liittoon vai ei. Henkilökohtaisen avustajan tuntipalkka on aina kuntakohtainen, joten palkka on hyvä varmistaa palkanlaskennasta. Palkka maksetaan enintään avustettavalle myönnettyjen tuntien mukaan. (Palkka 10/2017: perustuntipalkka 9,15 /h, HETA-liiton palkka 9,98 /h) Koeaika Koeaika on toistaiseksi voimassaolevassa työsuhteessa 4 kk. Alle 8 kk määräaikaisessa työsuhteessa koeaika saa olla korkeintaan puolet työsuhteen kestosta. Koeajan aikana voi kumpikin osapuoli irtisanoa työsuhteen ilman irtisanomisaikaa. TYÖAIKA JA LISÄT Työaika on enintään 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa. Työaikaa voi myös soveltaa tasoittumisjaksoilla, joista voit lukea lisää työehtosopimuksesta ja työaikalaista. Huomaa, että tasoittumisjakson sisällä ei minkään työviikon työaika saa ylittää 48 tuntia. Työnantaja pitää huolen työvuorolistoja laatiessaan, ettei ylityötä synny. Ylityökorvauksia ei makseta. Työnantaja itse perehdyttää työntekijän työhön, ellei muuta ole erikseen sovittu. Peruslisät Iltalisä maksetaan klo väliseltä ajalta ja se korottaa 15 % perustuntipalkkaa. Yölisä maksetaan klo väliseltä ajalta ja se korottaa 30 % perustuntipalkkaa. Lauantailisä maksetaan lauantaina tehdyiltä tunneilta ja se korottaa 20 % perustuntipalkkaa.
7 7 Sunnuntailisä maksetaan sunnuntaina tehdyiltä tunneilta ja se korottaa 100 % perustuntipalkkaa. Sunnuntaiksi lasketaan myös uudenvuodenpäivä, loppiainen, pitkäperjantai, pääsiäislauantai, 2. pääsiäispäivä, vapunpäivä, helatorstai, juhannusaatto, juhannuspäivä, pyhäinpäivä, itsenäisyyspäivä, jouluaatto, joulupäivä ja tapaninpäivä. Arkipyhäkorvaus Mikäli työnantaja kuuluu HETA-liittoon, on avustaja oikeutettu arkipyhäkorvaukseen. Muuksi päiväksi kuin lauantaiksi tai sunnuntaiksi sattuva vapunpäivä, juhannusaatto, itsenäisyyspäivä, jouluaatto, joulupäivä ja tapaninpäivä ovat ylimääräisiä palkallisia vapaapäiviä. Jos yllämainittuja päiviä ei ole voitu antaa työntekijälle vapaaksi, maksetaan arkipyhäpäivänä tehdyiltä työtunneilta normaalin tuntipalkan lisäksi kaksinkertainen tuntipalkka, joka sisältää arkipyhäkorvauksen vapaapäivän menetyksestä sekä sunnuntaityökorvauksen. Palkalliseen arkipyhävapaaseen ja arkipyhäkorvaukseen on oikeutettu työntekijä, jonka työsuhde on kestänyt vähintään kaksi viikkoa tai tarvittaessa töihin kutsuttavan työjakso, joka sisältää arkipyhän, kestää vähintään kaksi viikkoa. Arkipyhäkorvauksen soveltamisohjeita löytyy Henkilökohtaisten avustajien työehtosopimuksesta. Kokemuslisä Mikäli työnantaja kuuluu HETA-liittoon, on avustaja oikeutettu kokemuslisään. Tuntipalkkaa korotetaan kokemuslisällä siten, että ensimmäisen, kolmannen ja viidennen täyden työskentelyvuoden jälkeen korotetaan sen hetkistä palkkaa 1 %:n suuruisella kokemuslisällä. Kokemuslisään oikeuttavaksi työskentelyksi katsotaan ne henkilökohtaisena avustajana tai niihin verrattavissa tehtävissä tehdyt työskentelykuukaudet, joina työntekijä on työskennellyt yhteensä vähintään 35 tuntia tai 14 työpäivää yhdessä tai useammassa työsuhteessa. Työsuhteen alussa tai kokemuslisän kertymisen yhteydessä työntekijä on velvollinen työtodistuksin tai muutoin kirjallisesti osoittamaan muista työsuhteista hyväksi laskettavan kokemuksen. Avustajan on itse huolehdittava kokemuslisän kertymisestä ilmoittamisen palkanlaskentaan.
8 8 PALKKA Palkanmaksupäivä ja tuntilistan palautus Palkanmaksupäivät ovat joka kuukauden 15. ja viimeinen päivä. Mikäli palkanmaksupäiväksi sattuu viikonloppu tai arkipyhä, siirtyy maksupäivä edelliselle arkipäivälle. Tuntilistan voi palauttaa joko kerran tai kaksi kertaa kuukaudessa. Palkka maksetaan seuraavana palkanmaksupäivänä, johon tuntilista ehtii. Tuntilistojen palautus: - palkanmaksupäivä 15. pv -> tuntilistan palautus viim. 2. pv (tai seuraava arkipäivä) - palkanmaksupäivä viim. pv -> tuntilistan palautus viim. 17. pv (tai seuraava arkipäivä) Tuntilistan täyttäminen Tuntilistan yläosaan täytetään pyydetyt tiedot. Mikäli joku tiedoista, esim. osoitteesi tai tilinumerosi on muuttunut, mainitse siitä selkeästi (esim. ympäröimällä). Tuntilistaan täytetään yhdessä työnantajan kanssa suunnitellut tunnit aina sille riville, mikä päivä on kyseessä. Esim. seitsemännen päivän tunnit kirjataan riville seitsemän. Kun työvuoro on ohi, kirjataan toteutuneet tunnit. Seuraaviin ruutuihin täytetään työvuorosta kertyneet tunnit yhteensä sekä mahdolliset ilta-, yö-, lauantai- ja sunnuntaitunnit. Lisiin kirjataan se tuntimäärä, joka on lisiä tehty. Esim. Lauantaina on tehty työvuoro klo Tunteja yhteensä on kertynyt 8, iltatunteja 4, yötunteja 1 sekä lauantaitunteja 8. Mahdolliset poissaolot kirjataan tuntilistan toiselle puolelle. Rastita myös aina työsuhteen muoto. Jos teet määräaikaista sijaisuutta, kirjaa viereen aika, jolloin toimit sijaisena. Jos teet vakituisesti sijaisuuksia, raksi ruudut sijainen sekä vakituinen. Kirjoita myös tiedoksi, jos teet vuoroja satunnaisesti tarvittaessa. Nämä tiedot vaikuttavat siihen, että palkkasihteeri tietää maksaa palkan yhteydessä mahdolliset lomakorvaukset. Mikäli työsuhteesi ei jatku, kirjaa ylös päivämäärä, jolloin irtisanoudut sekä viimeisen työpäiväsi päivämäärä.
9 9 Tuntilistassa on aina oltava avustettavan ja avustajan allekirjoitukset. Palkkalaskelma lähetetään postitse. POISSAOLOT Kun avustaja sairastuu Jos avustaja sairastuu äkillisesti, on hänen hankittava ensimmäisestä päivästä lähtien lääkärin- tai sairaanhoitajan todistus, joka toimitetaan palkanlaskentaan viimeistään tuntilistan yhteydessä. Sairasajalta maksetaan palkka suunniteltujen tuntien mukaan, ilman lisiä. Muistathan siis kirjata tuntilistaan nämä suunnitellut tunnit, niin palkkasihteeri tietää mistä maksetaan. Sairasajan palkkaa maksetaan sairastumispäivältä sekä sitä seuraavilta yhdeksältä arkipäivältä (ma-la). Tämän jälkeen työntekijä hakee sairaspäivärahaa suoraan Kelalta. Sairauspoissaoloista ilman todistusta ei makseta. Mikäli työsuhde on kestänyt sairastumiseen mennessä alle kuukauden, maksetaan sairasajan palkkaa ainoastaan 50 % suunnitelluista tunneista. Sairaanhoito ei kuulu lakisääteiseen työterveyshuoltoon, vaan sairastapauksissa työntekijän tulee hakeutua normaalisti kunnallisten tai yksityisten terveyspalveluiden pariin. Kun avustettava sairastuu Mikäli avustettava sairastuu, on hänen välittömästi ilmoitettava asiasta avustajalle/avustajille ja tehtävä lomautus (kts. alla). Jos työt peruuntuvat avustettavan sairastuessa, avustaja on oikeutettu saamaan palkan suunnitelluilta tunneilta ilman lisiä, korkeintaan kuitenkin 14 päivän ajalta. Lomautus Kun työnantajalla on tiedossa esim. kuntoutus tai matka, jolloin avustajaa ei tarvita, on työntekijä täksi ajaksi lomautettava. Lomautus on tehtävä ja ilmoitettava työntekijälle vähintään kaksi viikkoa ennen lomautuksen alkua. Tällöin lomautusajalla ei ole palkanmaksuvelvoitetta. Lomautus tehdään aina määräajaksi, ellei esim. äkillisen sairaalahoidon vuoksi ole tietoa kotiutuksen ajankohdasta. Tällöin lomautus on voimassa toistaiseksi ja palkanmaksuvelvollisuus kestää 14 päivää. Tältä ajalta työntekijä saa palkkaa
10 10 suunniteltujen tuntien mukaan, ilman lisiä. Mikäli lomautus on voimassa toistaiseksi, on työnantajan ilmoitettava työn alkamisesta vähintään seitsemän päivää aikaisemmin, jollei toisin ole sovittu. Äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa Työntekijällä on oikeus saada vapaaksi työstään sairausvakuutuslaissa tarkoitetut äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainrahakaudet. Vanhempainvapaa on oikeus pitää enintään kahdessa osassa, jolloin yhden jakson tulee olla vähintään 12 arkipäivän pituinen. Työntekijällä ei ole oikeutta palkalliseen äitiys- tai vanhempainvapaaseen, vaan vanhempainrahaa tulee hakea KELAlta. Äitiysloma huomioidaan kuitenkin työssäolopäivien veroiseksi vuosilomaan oikeuttavaksi ajaksi. Lapsen sairastuminen Työntekijän lapsen tai muun hänen taloudessaan vakituisesti asuvan lapsen, joka ei ole täyttänyt 10 vuotta, sairastuessa äkillisesti työntekijällä on oikeus saada lapsen hoidon järjestämiseksi tai tämän hoitamiseksi tilapäistä hoitovapaata enintään neljä työpäivää kerrallaan. Työnantajalla ei ole palkanmaksuvelvoitetta tältä ajalta. Työterveyshuolto Työntekijä on oikeutettu käymään työhöntulotarkastuksessa Seinäjoen kaupungin työterveydessä. Kaikki muut sairaanhoidolliset asiat hoidetaan kunnallisten tai yksityisten sairaanhoitopalveluiden kautta omakustanteisesti.
11 11 VUOSILOMA Vuosiloman kertyminen Työntekijä ansaitsee vuosilomaa kultakin täydeltä lomanmääräytymiskuukaudelta: 2 pv, jos työsuhde on jatkunut maaliskuun loppuun mennessä alle vuoden TAI - 2,5 pv, jos o työsuhde on maaliskuun loppuun mennessä yhdenjaksoisesti jatkunut vähintään vuoden nykyisellä työnantajalla tai o työntekijä on maaliskuun loppuun mennessä työskennellyt henkilökohtaisena avustajan tai samankaltaisissa tehtävissä yhteensä kahden vuoden ajan viimeisen viiden vuoden aikana (tämä silloin jos työnantaja kuuluu HETA-liittoon) Lomanmääräytymisvuodella tarkoitetaan välistä aikaa nämä päivät mukaan luettuina. Työntekijälle kertyy lomapäiviä niiltä kuukausilta, jolloin hänelle kertyy vähintään 14 työssäolopäivää. Mikäli nämä päivät eivät täyty tai täyttyvät vain osaksi, katsotaan täydeksi lomanmääräytymiskuukaudeksi ne kuukaudet, jolloin työntekijälle on kertynyt vähintään 35 työtuntia. Lomaa kertyy siis joko 14 päivän tai 35 tunnin mukaan. Mikäli työaika on 30h/kk tai alle, ei lomapäiviä kerry vaan työntekijälle maksetaan lomakorvaus. Sairasloman ajalta lomapäiviä kertyy enintään 75 päivän ajalta. Äitiysloman ajalta kertyy lomapäiviä keskimääräisen viikkotyöajan mukaan ensimmäisen 156 päivän osalta, eli noin kuuden kuukauden ajalta. Työntekijän oikeus vapaaseen Mikäli työntekijän työaika on 30h/kk tai alle, voi työntekijä saada halutessaan vapaata kaksi arkipäivää kultakin kalenterikuukaudelta, jonka aikana hän on ollut työsuhteessa. Työntekijä ei ole kuitenkaan oikeutettu lomapalkkaan tai rahaan.
12 12 Lomapalkka/lomakorvaus/lomaraha Työntekijällä on halutessaan oikeus nähdä laskelma, joka osoittaa millä perusteilla lomapalkka tai korvaus maksetaan. Tämän laskelman voi pyytää palkkasihteeriltä. Lomapalkka maksetaan ennen lomaa. Ilmoitathan lomastasi vielä lomaa edeltävässä työvuorolistassa, niin palkkasihteeri tietää laittaa loman maksuun. Lomapalkka Vuosilomapalkka lasketaan keskipäiväpalkkaan perustuen. Kun jokaisena lomanmääräytymiskuukautena työntekijä työskentelee vähintään 14 päivää, lasketaan hänen keskipäiväpalkkansa lomapäivien määrän perusteella määräytyvällä kertoimella. Vuosilomalain mukaiset kertoimet: Kerroin Kerroin Kerroin Lomapäivät Lomapäivät Lomapäivät Lomapäivät Kerroin 2 1, , ,1 3 2,7 11 9, , , , , ,9 5 4, , , ,9 6 5, , , ,8 7 6, , , ,9 8 7, , ,2 9 8, , ,2 Keskipäiväpalkka lasketaan siten, että lomanmääräytymisvuoden aikana työssäolon ajalta työntekijälle maksettu palkka jaetaan lomanmääräytymisvuoden aikana tehtyjen työpäivien määrällä. Tämä summa kerrotaan oikealla kertoimella. Esim. Avustajalle on kertynyt täydet 30 lomapäivää. Avustaja on tienannut lomanmääräytymisvuoden ajalta ja tehnyt 187 työpäivää. Hänen lomapalkkansa on siis / 187 x 27,8 = 1 709,63. Yhden lomapäivän palkka on 1 709,63 / 30 = 56,99.
13 13 Jos työntekijälle ei jokaiselta lomanmääräytymiskuukaudelta kerry vähintään 14 työssäolopäivää, maksetaan lomapalkka prosenttiperusteisesti niiltä kuukausilta, joina työtä on tehty vähintään 35 h. Maaliskuun loppuun mennessä alle vuoden työsuhteessa olleella avustajalla prosenttiperusteinen lomapalkka on 9 % lomanmääräytymisvuoden palkasta. Maaliskuun loppuun mennessä vähintään vuoden työsuhteessa olleella lomapalkka on 11,5 %. Lomakorvaus TYÖSUHTEEN AIKANA Alle 35h/kk tekevät työntekijät ovat oikeutettuja lomakorvaukseen. 9 % lomakorvaus lasketaan lomanmääräytymisvuoden bruttopalkasta. Mikäli työsuhde on jatkunut lomanmääräytymisvuoden loppuun mennessä vähintään vuoden, on lomakorvaus 11,5 %. Säännöllisesti esim. 30h/kk tekevillä työntekijöillä lomakorvausta ensisijaisesti kerrytetään lomanmääräytymisvuoden ajan, mutta halutessaan voi myös pyytää lomakorvauksen maksettavaksi jokaisen palkan yhteydessä. Epäsäännöllisiä vuoroja, esim. sijaisuuksia tekevälle työntekijälle lomakorvaus maksetaan aina palkan yhteydessä. Työntekijä voi pyytää välisellä ajalla lomakorvaukset maksettavaksi haluamansa palkan yhteydessä. Mikäli lomakorvauksia ei ole pyydetty lomakauden loppuun mennessä, maksetaan ne automaattisesti syyskuun viimeisen päivän palkan yhteydessä. Maksupäivä pysyy, vaikka työntekijä ei olisi palauttanut tähän palkkaan tuntilistaa. Lomaraha Mikäli työnantaja kuuluu HETA-liittoon, työntekijälle maksetaan lomarahana 50 % hänen vuosilomapalkastaan. Lomaraha lasketaan kunkin loman osuuden (kesäloma, talviloma) vuosilomapalkasta ja maksetaan sen yhteydessä. Mikäli työntekijä ei ole ansainnut lomapäiviä, ei lomarahaa makseta lomakorvauksista. Lomarahan saamisen edellytyksenä on, että työntekijä aloittaa lomansa ja palaa lomaltaan sovittuna aikana ellei lomaltapaluun esteenä ole vuosilomalain 7 mainittu tai muu hyväksyttävä syy. Lomarahaan ei ole oikeutta, jos työsuhde puretaan tai todetaan purkautuneeksi työsopimuslain 8 luvun mukaisesti. Työsuhteen päättyessä lomaraha maksetaan myös lomakorvauksesta edellyttäen, että työsuhde on kestänyt yhdenjaksoisesti vähintään neljä kuukautta. Tämä ei kuitenkaan koske työntekijää, joka jättää irtisanomisajan
14 14 noudattamatta tai päättää määräaikaisen työsuhteen työsopimuslain vastaisesti tai jonka työsuhde puretaan tai todetaan purkautuneeksi työsopimuslain 8 luvun mukaisesti. Lomapäivien pitäminen ja niistä ilmoittaminen Kaikki lomapäivät on pidettävä, eikä niitä makseta rahana. Lomapalkka ja raha maksetaan lomaa edeltävässä palkassa. Avustaja sopii työnantajan kanssa vuosiloman ajankohdasta. Työntekijä voi ilmoittaa pitämänsä vuosiloman ajankohdan palkanlaskentaan joko puhelimitse, sähköpostilla tai merkitsemällä loman tuntilistaan. Suositeltavaa on ilmoittaa lomasta mahdollisten muiden ilmoitusten lisäksi lomaa edeltävässä tuntilistassa. Kesälomakausi alkaa 2.5, eli tästä alkaen voi työntekijällä olla lomaa. Palkanlaskenta laskee lomien määrät ja lomapalkat huhtikuun aikana. Mikäli olet epävarma lomiesi määrästä, voit kysellä niistä palkanlaskennasta huhtikuun lopulla. Tavanomaisesti 30 päivän vuosilomasta sijoitetaan kesälomakaudelle ( ) 24 päivää ja talvilomaksi 6 päivää. Vuosilomasta vähintään 12 päivää on pidettävä yhtäjaksoisesti. Loppuosa lomasta on pidettävä viimeistään seuraavan lomakauden alkuun mennessä. Mikäli vuosilomaa on kertynyt alle 12 päivää, on koko loma pidettävä yhtäjaksoisesti. 12 päivän sääntö on pakottava, mutta muuten työntekijä ja työnantaja voivat sopia, miten (milloin ja millaisissa jaksoissa) loput lomapäivät pidetään.
16 16 TYÖSUHTEEN PÄÄTTYMINEN Määräaikainen työsopimus päättyy automaattisesti määräajan umpeuduttua ilman irtisanomisaikaa. Määräaikaista työsuhdetta ei voi purkaa yksipuolisesti. Tahtoessaan työnantaja ja työntekijä voivat kuitenkin sopia yhteisellä sopimuksella työsuhteen päättämisestä tai määräajan muuttamisesta. Toistaiseksi voimassa olevan työsuhteen voi päättää toinen osapuoli yksin tai molemmat yhteisellä sopimuksella. Toiselle osapuolelle tulee toimittaa tieto välittömästi ja työsuhde päättyy irtisanomisaikaa noudattaen. Koeaikana kumpikin osapuoli voi purkaa työsuhteen ilman irtisanomisaikaa. Kaikista irtisanomisista tulee toimittaa irtisanomisilmoitus palkanlaskentaan. Ilmoitus voi olla vapaamuotoinen, täytetty erillinen lomake tai irtisanomisen voi ilmoittaa tuntilistassa. Mikäli palkanlaskennassa ei tiedetä irtisanoutumisesta, ei osata maksaa myöskään kertyneitä lomakorvauksia. Muista pyytää erikseen verokorttisi takaisin, mikäli sitä vielä tarvitset. Pyydettäessä saat myös työtodistuksen ja palkkatodistuksen. Irtisanomisaika HETA-liitton jäsen Jos työnantaja tai työntekijä irtisanoo toistaiseksi voimassa olevan työsopimuksen, noudatetaan yhden kuukauden irtisanomisaikaa. Jos työsuhde on kestänyt yli viisi vuotta, noudatetaan kahden kuukauden irtisanomisaikaa. Määräaikainen työsopimus päättyy ilman irtisanomisaikaa sovitun työkauden päättyessä. Ei-jäsen Jollei muusta sovita, työnantajan noudatettavat irtisanomisajat työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä ovat: 1) 14 päivää, jos työsuhde on jatkunut enintään yhden vuoden; 2) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään neljä vuotta; 3) kaksi kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli neljä mutta enintään kahdeksan vuotta
17 17 Jollei muusta sovita, työntekijän noudatettavat irtisanomisajat työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä ovat: 1) 14 päivää, jos työsuhde on jatkunut enintään viisi vuotta; 2) yksi kuukausi, jos työsuhde on jatkunut yli viisi vuotta. Lomakorvaus työsuhteen päättyessä Työsuhteen päättyessä työntekijällä on oikeus saada vuosiloman sijasta lomakorvaus siltä ajalta, jolta hän siihen mennessä ei ole saanut lomaa tai lomakorvausta. Mikäli työntekijällä ei ole työsuhteen päättyessä kertynyt oikeutta lomaan, maksetaan hänelle lomakorvaus 9 % tai 11,5 % mukaan. Mikäli työntekijälle on kertynyt lomapäiviä, voidaan ne pitää työsuhteen loppuun, mikäli työntekijä näin haluaa. Tästä tulee kuitenkin ilmoittaa työnantajalle etukäteen niin, että työnantaja ehtii järjestää uuden työntekijän/sijaisen lähtevän työntekijän loman ajaksi. Työsuhteen päättymisen lomakorvaus lasketaan samoin periaattein, kuin vuosiloman palkka, eli joko keskipäiväpalkkaan perustuen tai prosenttiperusteisesti. LÄHTEET Henkilökohtaisia avustajia koskeva valtakunnallinen työehtosopimus Työsopimuslaki /55 Vuosilomalaki 162/2005 SEINÄJOEN KAUPUNKI / VAMMAISPALVELU / SEINAJOKI.FI