Ilman päiväkeskus Hirundoa moni romani olisi jäänyt yöksi pakkaseen | Asunnottomuus | HS
Romanialainen romani-isoäiti Angela Varga istui Puhoksen parkkipaikan kulmauksessa jalkakäytävällä kerjuulla perjantaina illansuussa. Tienoo oli jo pimenevä ja pakkanen kiristyvä, mutta Varga jatkoi sitkeästi aneluaan jäisellä käytävällä.Varga on onnekas, sillä hänellä oli lämmin yösija tiedossa. Parkkipaikan tuolla puolen Puhoksessa sijaitsevan Hirundo-päiväkeskuksen asiakkaiden laita oli vielä pari tuntia aiemmin toinen: ei tietoa yöpaikasta. Asiakkaita oli perjantain aikana käynyt noin 30, heistä 14:llä ei ollut yösijaa.
”Metsässä, teltoissa, veneessä ilman lämmitystä”, projektipäällikkö Nora Lindström Hirundosta kertoi romanien tyypillisistä yöpymispaikoista edellisinä viikkoina. Mutta sitten tuli liian kylmä.”He ovat lähinnä Romaniasta ja Bulgariasta. Nyt heitä käy täällä vähemmän kuin yleensä. Kun he olivat kylliksi tienanneet, he lähtivät jouluksi kotiin”, Lindström tiesi.Jotkut ovat kuitenkin jääneet. ”Köyhimmät”, Lindström kertoo. He eivät saaneet syksyllä tarpeeksi rahaa kokoon eivätkä näin kyenneet matkustamaan talven alta tiehensä.Bulgarialainen Lazar Mitev istui Hirundossa pöydän ääressä. Päiväkeskuksen sulkemisaika, kello 16, oli jo takana, mutta Mitev odotteli vielä lämpimässä majoittajaa, ja saikin lopulta yösijan.Mitev on tyypillinen turistin kaltainen tulija, joilla on Euroopan unionin vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisesti lupa kolmen kuukauden ajan oleskella maassa. Sosiaaliapuun hän ei ole oikeutettu, vaan omia varoja on oltava kylliksi itsensä elättämiseen.”En kerjää kadulla. Kukaan ei anna rahaa kaltaiselleni nuorelle miehelle”, Mitev, 43, vastasi kysymykseen elinkeinostaan.Mitev kertoi keränneensä pulloja. Talvella homma ei hänen mukaansa ole kovin tuottoisaa, koska ihmiset eivät juo ulkona.Pääkaupunkiseudun romanikerjäläiset ovat esimerkiksi turvapaikanhakijoidenkin tultua yhä pysyneet avuntarvitsijoista alimpina. Ei ole kansainvälistä sopimusta, joka velvoittaisi auttamaan heitä mitenkään, vaikka hätä olisi sama kuin muillakin asunnottomilla. Ulkomaalaiset romanit eivät pääse palveluasuntoihin eikä heitä varten avata vastaanottokeskuksia.”Onnistuimme nyt järjestämään majoituksen kaikille viikonlopun yli. Mutta nehän ovat vain hätämajoituksia”, Nora Lindström Hirundosta totesi.Yöpaikkoja tarjonneista osa oli Diakonissalaitoksen pyörittämälle Hirundolle ennestään tuttuja, osa Lindströmille tuntemattomia majoittajia.Puhelinnumeroiden ahkera pyöritteleminen – jälleen kerran – tuotti perjantaina toivotun tuloksen, mutta maanantaina on taas sama edessä.”Asuminen on pitkäaikaisongelma, johon tarvittaisiin pitkäaikainen ratkaisu. Eiväthän nämä tänään täältä [Suomesta] lähde.”
Romanialainen romani-isoäiti Angela Varga istui Puhoksen parkkipaikan kulmauksessa jalkakäytävällä kerjuulla perjantaina illansuussa. Tienoo oli jo pimenevä ja pakkanen kiristyvä, mutta Varga jatkoi sitkeästi aneluaan jäisellä käytävällä.Varga on onnekas, sillä hänellä oli lämmin yösija tiedossa. Parkkipaikan tuolla puolen Puhoksessa sijaitsevan Hirundo-päiväkeskuksen asiakkaiden laita oli vielä pari tuntia aiemmin toinen: ei tietoa yöpaikasta. Asiakkaita oli perjantain aikana käynyt noin 30, heistä 14:llä ei ollut yösijaa.”Metsässä, teltoissa, veneessä ilman lämmitystä”, projektipäällikkö Nora Lindström Hirundosta kertoi romanien tyypillisistä yöpymispaikoista edellisinä viikkoina. Mutta sitten tuli liian kylmä.”He ovat lähinnä Romaniasta ja Bulgariasta. Nyt heitä käy täällä vähemmän kuin yleensä. Kun he olivat kylliksi tienanneet, he lähtivät jouluksi kotiin”, Lindström tiesi.Jotkut ovat kuitenkin jääneet. ”Köyhimmät”, Lindström kertoo. He eivät saaneet syksyllä tarpeeksi rahaa kokoon eivätkä näin kyenneet matkustamaan talven alta tiehensä.Bulgarialainen Lazar Mitev istui Hirundossa pöydän ääressä. Päiväkeskuksen sulkemisaika, kello 16, oli jo takana, mutta Mitev odotteli vielä lämpimässä majoittajaa, ja saikin lopulta yösijan.Mitev on tyypillinen turistin kaltainen tulija, joilla on Euroopan unionin vapaan liikkuvuuden periaatteen mukaisesti lupa kolmen kuukauden ajan oleskella maassa. Sosiaaliapuun hän ei ole oikeutettu, vaan omia varoja on oltava kylliksi itsensä elättämiseen.”En kerjää kadulla. Kukaan ei anna rahaa kaltaiselleni nuorelle miehelle”, Mitev, 43, vastasi kysymykseen elinkeinostaan.Mitev kertoi keränneensä pulloja. Talvella homma ei hänen mukaansa ole kovin tuottoisaa, koska ihmiset eivät juo ulkona.Pääkaupunkiseudun romanikerjäläiset ovat esimerkiksi turvapaikanhakijoidenkin tultua yhä pysyneet avuntarvitsijoista alimpina. Ei ole kansainvälistä sopimusta, joka velvoittaisi auttamaan heitä mitenkään, vaikka hätä olisi sama kuin muillakin asunnottomilla. Ulkomaalaiset romanit eivät pääse palveluasuntoihin eikä heitä varten avata vastaanottokeskuksia.”Onnistuimme nyt järjestämään majoituksen kaikille viikonlopun yli. Mutta nehän ovat vain hätämajoituksia”, Nora Lindström Hirundosta totesi.Yöpaikkoja tarjonneista osa oli Diakonissalaitoksen pyörittämälle Hirundolle ennestään tuttuja, osa Lindströmille tuntemattomia majoittajia.Puhelinnumeroiden ahkera pyöritteleminen – jälleen kerran – tuotti perjantaina toivotun tuloksen, mutta maanantaina on taas sama edessä.”Asuminen on pitkäaikaisongelma, johon tarvittaisiin pitkäaikainen ratkaisu. Eiväthän nämä tänään täältä [Suomesta] lähde.”