wiki:rautakautinen-maansekainen-röykkiö [Arkeologisen kulttuuriperinnön opas]
Olet täällä: start » wiki » rautakautinen-maansekainen-röykkiö
Jäljet: • rautakautinen-maansekainen-röykkiö
wiki:rautakautinen-maansekainen-röykkiö
Rautakautinen maansekainen röykkiö
Maasta ja kivistä koottu hautauksellinen tai hautaukseton röykkiö
Maansekaisissa röykkiöissä on yleensä melko vähän kiviä, tavallisimmin yhdestä kolmeen harvahkoa kerrosta. Ne on koottu eri kokoisista irtokivistä ja maasta yhden tai useamman suuren maakiven varaan1). Joskus varsinaisena ”silmäkivenä” on kuppikivi2), kuten esim. Hattula Torttolanmäki 4 ja 5 -nimisellä muinaisjäännösalueella3). Joskus röykkiöissä on kehä- tai reunakiveystä4). Röykkiöiden rakentamisessa on yleensä käytetty hyväksi maaston muotoja rinteissä tai luontaisten kumpareiden laella. Yleensä röykkiöt ovat matalia, ja niiden korkeus on keskimäärin korkeintaan puolimetriä, mutta on joukossa yli metrin korkuisiakin. Muodoltaan röykkiöt ovat yleensä lähes pyöreitä tai soikeita, ja niiden läpimitat vaihtelevat muutamasta metristä reilusti yli 10 metriin.5) Röykkiöt voivat muodostaa muutamien, kymmenien tai jopa satojen röykkiöiden kalmistoja6).
Hautakäytössä maansekaisiin röykkiöihin on tehty yksi tai useampia polttohautauksia. Useimmiten erillisiä hautauksia ei voi erottaa, mutta toisaalta palaneiden luiden ja/tai esineiden selkeät keskittymät osoittavat eri vainajien hautapaikat, esim. ”silmäkiven” vastakkaisilta puolilta.7). Muutamasta nuoremman rautakauden röykkiöstä on löydetty myös yksittäisiä ruumishautauksia tai vihjeitä niistä8). Monet maansekaiset röykkiöt sisältävät löytöaineistoa useamman vuosisadan ajalta9).
Kaikki maansekaiset röykkiöt eivät yksiselitteisesti vaikuta hautauksilta. Niistä on löydetty esimerkiksi saviastian paloja, palanutta savea, savitiivistettä, savikiekkojen katkelmia, rautakuonaa ja/tai palamattomia eläinten luita, muttei selviä todisteita vainajista.10). Näiden röykkiöiden merkitystä on pohdittu paljon, ja niitä on pidetty mm. tunkiokasoina ja uhriröykkiöinä, joihin uhraamisen on katsottu liittyvän esi-isien muistamiseen, haltijoiden kiittämiseen, hedelmällisyyteen tai karjaonneen, mutta myös hautoina11). Ne muistuttavat ulkonaisesti esineellisiä maansekaisia röykkiöitä, ja osasta on löydetty myös palanutta ihmisluuta12). Toisaalta niitäkin on pidetty hautapaikkoina, joihin vainajat on haudattu polttamatta. Kenties haudat ovat kuuluneet yhteisön vähempiarvoisille jäsenille. On myös pohdittu, voidaanko tuollainen kohde tulkita haudaksi vain muutaman ihmisluun perusteella. Pitkään käytössä olleiden röykkiöiden merkitykset ovat voineet muuttua ajan mittaan. Merkitysten selvittäminen vaatii lisätutkimusta.13)
Osa kaskiröykkiöstä on myös maansekaisia. Ne sekä kaskiröykkiöalueet voivat siten ulkonaisesti muistuttaa hautoja ja kalmistoja.
Nuoremmalta roomalaisajalta rautakauden loppuun14).
Erityisesti Kokemäenjoen vesistön alue (Satakunta, Pirkanmaa ja Kanta-Häme) sekä muu Etelä-Suomen sisämaa (Päijät-Häme, Keski-Suomi, Etelä-Savo)15).
Esihistorialliset hautaröykkiöt ja röykkiökalmistot, ja muut röykkiöt, kuten uhriröykkiöt, ovat muinaismuistolain rauhoittamia kiinteitä muinaisjäännöksiä.
Edgren, Torsten 1992. Den förhistoriska tiden. Julkaisussa Finlands historia 1. Ekenäs: 11–437.
Kivikoski, Ella 1955. Hämeen rautakausi. Julkaisussa Hämeen historia I. Hämeenlinna: 39–197.
Lehtosalo-Hilander, Pirkko-Liisa 1984. Keski- ja myöhäisrautakausi. Julkaisussa Suomen historia 1. Espoo: 250–405.
Moilanen, Ulla 2015. Uusia ajoituksia Sastamalan Kaukolasta. Julkaisussa Pirkanmaan alta 14: arkeologisia tutkimuksia. Tampereen museoiden julkaisuja 138: 26–37.
Moilanen, Ulla 2017. Hautoja ja hautaustapoja Pirkanmaan alueella tuhat vuotta sitten. Julkaisussa Tursiannotko, tutkimuksia hämäläiskylästä viikinkiajalta keskiajalle. Tampereen museoiden julkaisuja 148: 129–145.
Nieminen, Eeva-Liisa 1980. Kansainvaellusaika Hämeessä. Pro gradu -työ arkeologian laudatur -arvosanaa varten. Helsingin yliopiston arkeologian laitos: 1–188.
Poutiainen, Hannu & Siljander, Eero 2010. Kuppikivet ja muinaiset uskomukset. Julkaisussa Hirviveneestä Hullukaaliin. Muinaisuskomukset arkeologisen aineiston tulkinnassa. Päijät-Hämeen tutkimusseuran vuosikirja 2008–2009: 102–110.
Raninen, Sami & Wessman, Anna 2015. Rautakausi. Julkaisussa Haggrén, Georg & Halinen, Petri & Lavento, Mika & Raninen, Sami & Wessman, Anna: Muinaisuutemme jäljet. Suomen esi- ja varhaishistoria kivikaudelta keskiajalle. Gaudeamus: 213–365.
Taivainen, Jouni 2005. Ajatuksia Retulansaaren rautakauden - keskiajan asutuksesta ja elinkeinoista. Julkaisussa Arx Tavastica 12. Hämeenlinna-seuran julkaisu 12: 2–17.
Honkanen, Pekka 1981. Uudenmaan kansainvaellus- ja merovingiaika. Helsingin yliopiston arkeologian laitos. Moniste n:o 26.
Keskitalo, Oiva 1979. Suomen nuoremman roomalaisen rautakauden löydöt. Helsingin yliopiston arkeologian laitos. Moniste n:o 20.
Purhonen, Paula (toim.) 2003. Lapinraunioita ja hiidenkiukaita. Kansallismuseossa 17.10.1991 pidetyn ”Epämääräisiä kiviröykkiöitä” koskevan seminaarin alustukset. Museovirasto. Arkeologian osasto. Julkaisu n:o 3.
Raike, Eeva & Seppälä, Sirkka-Liisa 2006. Naarankalmanmäki. An Iron Age Complex in Lempäälä, Southern Finland. Fennoscandia Archaeologica XXII.
Sarkamo, Jaakko 1970. Retulansaaren uhriröykkiö. Suomen Museo 77.
Sarkamo, Jaakko 1984. Reulansaaren ”uhriröykkiö”. Julkaisussa Suomen historia 1. Espoo.
Tusa, Maija 1989. Kolme kylää Janakkalassa – Räikälän, Kernaalan ja Vanantaan asutushistoriaa. Tutkielma arkeologiassa 6.11.1989. Helsingin yliopisto. Arkeologian laitos.
1) , 5) Nieminen 1980: 13–113
2) Kivikoski 1955: 1; Lehtosalo-Hilander 1984: 269; Poutiainen & Siljander 2010: 117
3) muinaisjäännösrekisterin kohde 82010066
4) Nieminen 1980: 114–115; Moilanen 2015: 33
6) Edgren 1992: 181
7) Nieminen 1980: 13
8) Taivainen 2005: 7; Raninen & Wessman 2015: 293; Moilanen 2017: 129
9) Nieminen 1980: 13–113; Taivainen 2005: 2; Moilanen 2015: 34–36
10) Kivikoski 1955: 165; Lehtosalo-Helander 1984: 269; Moilanen 2015: 34–35
11) Kivikoski 1955: 165; Lehtosalo-Hilander 1984: 305, 307–309; Raninen & Wessman 2015: 294; Moilanen 2015: 35–36; Muhonen 2009: 25–27
12) Lehtosalo-Hilander 1984: 269; Moilanen 2015: 35
13) Nieminen
1980: 179–181; Lehtosalo-Hilander 1984: 268; Moilanen 2015: 35–36
14) Raninen & Wessman 2015: 245–246, 256–257, 286, 293, 354
15) Raninen & Wessman 2015: 245–247, 265
wiki/rautakautinen-maansekainen-röykkiö.1521119800.txt.gz · Viimeksi muutettu: 2018/03/15 15:16 / Helena Ranta