Pian voimme kaikki olla osallisia ennen­näkemättömässä raha­politiikan ihmis­kokeessa - Mielipide | HS.fi
Pian voimme kaikki olla osallisia ennen­näkemättömässä raha­politiikan ihmis­kokeessa
Maaorava menettää neljästä säästämästään pähkinästä kolme. Mihin ihmiset ovat valmiita?
Julkaistu: 30.8. 2:00 , Päivitetty: 5.9. 10:07
Euroopassa voi pian käynnistyä ennen­näkemätön raha­poliittinen ihmiskoe. Sitä voi ennakoida seuraavalla ajatus­leikillä.
Mitä tekisit, jos pankkisi sanoisi, että se alkaa periä talletuksistasi negatiivista korkoa?
Sanotaan, että korko olisi yksi prosentti. Pankki ottaisi 5 000 euron talletuksista vuosittain 50 euroa. Ehkä sietäisit sen.
Entä jos korko olisi kaksi prosenttia?
Jossain vaiheessa raja tulisi vastaan. Alkaisi talletuspako, kun ihmiset nostaisivat rahojaan käteiseksi kenkälaatikoihin. Pankkien maksuvalmius romahtaisi.
Siinä kulkee raja, johon asti negatiivisten korkojen politiikkaa ei voida viedä.
Ajatusleikki on ajankohtainen, koska Euroopan keskuspankin odotetaan painavan korkoja yhä syvemmälle tulevan vuoden aikana.
Tällä hetkellä pankit joutuvat maksamaan negatiivista –0,4 prosentin korkoa talletuksistaan Euroopan keskuspankkiin. Pelkästään saksalaisille pankeille syntyy tästä 2,4 miljardin euron lasku vuosittain.
Eurooppa tuntuu valmistautuvan siihen, että pankit siirtävät negatiiviset korot myös kuluttajille. Jo nyt negatiiviset korot koskevat suursijoittajien pankkitalletuksia, myös Suomessa. Joissain Euroopan maissa niitä ollaan parhaillaan ulottamassa yksityishenkilöiden miljoonatalletuksiin.
Keskustelu negatiivisista koroista käy kuumimpana Saksassa, jossa säästämisen hyveellisyys on asennettu ihmisiin jo kehdossa.
Saksalaiset poliitikot pohtivat, pitäisikö pankkeja kieltää perimästä negatiivisia korkoja kansalaisilta. Pankkien mukaan kielto voisi pitkän päälle aiheuttaa ”vaarallista epävakautta” rahoitusmarkkinoilla.
Negatiiviset korot ovat tässä laajuudessa ennenkuulumattomia. Siksi niiden seurauksista ei ole tietoa, vain arveluita. Viime kädessä talouden liikkeet riippuvat ihmisten toiminnasta.
Yleensä keskuspankit voivat korkoja alentamalla elvyttää taloutta. Halvat korot kannustavat ihmisiä kuluttamaan ja yrityksiä investointeihin.
Jotkut epäilevät, että negatiivisilla koroilla voisi olla jopa päinvastainen vaikutus. Entä jos saksalaiset säästäjät alkaisivat säästää entistä enemmän päästäkseen säästötavoitteeseensa?
Saksalaisen Deutsche Bankin tutkimusosaston pääekonomisti Stefan Schneider pohti ihmiskokeen lopputulosta viimeviikkoisessa raportissa, jonka otsikko oli ”Negatiiviset korot ja niiden vaikutus ihmisiin”.
Säästäjien näkökulmasta negatiiviset korot ovat ”rangaistusvero”, joka kohdistuu heidän haluunsa turvata tulevaisuutta. Voisivatko negatiiviset korot heikentää ihmisten luottamusta instituutioihin ja tulevaisuuteen?
Schneiderin mukaan tällaisia huolia ei pitäisi ohittaa kevyesti.
Suomen hypoteekkiyhdistyksen tuoreen talouskatsauksen mukaan maaoravat ovat tottuneet 75 prosentin negatiiviseen korkoon. Neljästä säästämästään pähkinästä maaorava löytää vuoden päästä yhden. Muut ovat pilaantuneet, unohtuneet tai tulleet varastetuksi.
Saksalaisten säästäjien kohdalla yhdenkin prosentin negatiivinen korko voisi uhata heidän sisäistä rauhaansa.
OIKAISU 5.9. kello 10.00: Talletuspako uhkaisi ensisijaisesti pankkien likviditeettiä eli maksuvalmiutta, ei vakavaraisuutta.