Uusi maailma tarjoaa mielenkiintoisia laatuviinejä | Winenergy
Uuden maailman viinit ovat löytäneet tiensä suomalaisten ruokapöytiin, sillä ne ovat hallinneet myyntitilastoja vuosien ajan. Suomalaisten suosikkiviini on tilastojen mukaan Gato Negro Chilestä. Eteläamerikkalaiset viinit ovat vahvasti edustettuna, sillä Gato Negron perässä tulee muita alueen viinejä. Tämä on yksi esimerkki uuden maailman viinien menestyksestä.
Mitä uuden maailman viinit sitten tarkalleen ovat?
Uuden maailman vastaparina on “vanha maailma”, jolla viitataan Euroopan viinintuottajiin. Uudella maailmalla tarkoitetaan yleisesti Amerikkoja, Australiaa, Etelä-Afrikkaa ja Uutta-Seelantia. Edellä mainittujen maiden lisäksi on ennustettu, että esimerkiksi Kiinasta tulee lähivuosina pinta-alaltaan suurin viinintuottaja ja myös Intiassa on voimakasta kasvua viinintuotannossa. Yhdysvalloissa viiniä tuotetaan jo lähes kaikissa osavaltioissa ja myös Kanadan puolella on viinintuotantoa.
Keskeinen ero eurooppalaisiin viineihin on siinä, että uuden maailman viinit kasvavat ilmastossa, joka vaihtelee leudosta kuumaan, kun taas Euroopassa viljellään pääosin viileän tai leudon ilmaston alueilla. Uuden maailman rypäleet kypsyvät nopeammin ja ovat sokerisempia, mikä tarkoittaa voimakkaampaa alkoholiprosenttia valmiissa viinissä.
Viinin viljely tapahtuu USA:ssa isolla volyymilla ja siitä kertoo se, että maa on maailman neljänneksi isoin viinintuottaja. Saavutus on kunnioitettava, sillä viinin viljely on Yhdysvalloissa melko uutta verrattuna eurooppalaisiin viinimaihin. Merkittävää roolia maailman viinialueissa näyttelee Kalifornia, joka on saavuttanut mainetta etenkin modernien viinien tuottajana ja viljelyn kehittäjänä. Kalifornia on johtava viinintuottaja USA:ssa, sillä erään tiedon mukaan peräti noin 80 % amerikkalaisista viineistä tulee Kaliforniasta. Muista viinintuottajista mainittakoon vaikkapa Oregonin, New Yorkin ja Washingtonin osavaltiot.
Amerikkalaiset tuottavat sekä puna- että valkoviinejä. Tunnetuimpia punaviineistä ovat Zinfandel, Cabernet Sauvignon sekä Merlot, kun taas valkoviinien puolella USA on niittänyt mainetta hyvän Chardonnayn tekijänä. Maassa viljellään toki myös muita rypälelajikkeita ja eri puolilta on löydettävissä monia paikallisia erikoisuuksia. Amerikkalaiset eivät ole aina seuranneet perinteistä tapaa, jonka mukaan alkuperäalueen ulkopuolella tuotetut viinit nimetään rypäleen mukaan. Sen sijaan amerikkalaiset ovat käyttäneet alueellisia nimiä, jotka on Euroopassa varattu vain tietyn alueen viineille, kuten esimerkiksi samppanjalle.
Gato Negro hallitsee myyntitilastoja Suomessa, joten on syytä luoda pieni katsaus Chilen viinintuotantoon. Maa on tunnettu suhteellisen edullisista ja runsasaromisista viineistä ja sen ilmasto on kuin tehty viinintuotannolle. Chile on säästynyt myös viiniruton vitsaukselta ja Andien vuoristo ja Tyynimeri estävät tautien ja tuholaisten kulkeutumista maahan tehokkaasti. Maan paras viininviljelyalue löytyy Chilen keskiosasta ja tunnetaan nimellä Valle Central. Viininviljely alkoi Chilessä jo 1500-luvulla, kun espanjalaiset konkistadorit saapuivat mantereelle. Nykyiset rypälelajikkeet saapuivat maahan vasta 1800-luvulla.
On kuitenkin muistettava, että Eurooppaan verrattuna Chilen rypälekannat ovat vanhoja, sillä viinirutto riehui Euroopassa 1800-luvun puolivälin paikkeilla. Tämän seurauksena uusia taimia toimitettiin Eurooppaan Chilestä. Maasta löytyy useita eri viinilajikkeita, kuten esimerkiksi Pinot Noir, Merlot, Sauvignon Blanc, Cabernet Sauvignon sekä Chardonnay. Kotimaiseen pöytäviinituotantoon suunnattu Pais on kuitenkin Chilen viljellyin laji. Suomessa chileläisistä viineistä ovat menestyneet eurooppalaisperäisistä lajeista tehdyt viinit. Chileläisiä punaviinejä on luonnehdittu pehmeiksi ja hedelmäisiksi ja valkoviinien puolelta mainetta ovat saaneet esimerkiksi hedelmäiset chardonnayt.
Australia Kenguruiden ja koalakarhujen maana tunnettu Australia tuottaa myös viinejä maailman markkinoille. Maan viinihistoria on verrattain nuori, sillä se alkaa vuodesta 1788. Tuolloin Sydneyn ensimmäinen kuvernööri istutti puutarhaansa Etelä-Afrikasta tuotuja viiniköynnöksen pistokkaita. Viinituotanto starttasi varsinaisesti Sydneyn pohjoispuolella olevalla Hunter Valleyn alueella, jonne perustettiin mm. kuuluisa Lindeman’sin viinitalo. Eräs australialaisen viinituotannon pioneereista oli James Busby. Hän toi Australiaan Espanjasta ja Ranskasta eurooppalaisia rypälelajikkeita. Vuoteen 1870 mennessä viinitarhat olivat levinneet Tasmaniaa lukuun ottamatta kaikkiin Australian siirtokuntiin.
Australialaisilta viinituottajilta ei todellakaan rohkeutta puuttunut, sillä osa lähetti viinejään eurooppalaisiin kilpailuihin. Mikäli suuntaa Australiaan, kannattaa käydä juuri vaikkapa Hunter Valley viinintuotantoalueella. Sen historia alkaa 1800-luvun puolessavälissä, jolloin siirtolaiset istuttivat viinitarhoja lähelle rannikkoa. Hunter Valleyn vanhin viinitalo on jo aiemmin mainittu Lindeman’s, joka perustettiin vuonna 1843. Sittemmin Lindeman’s on niittänyt maailmanlaajuista mainetta Shiraz-viineillään. Shirazin ohella Hunter Valleyssa viljellään Cabernet Sauvignon rypälettä ja valkoviinien valmistukseen käytettävistä lajikkeista yleisimmät ovat Sémillon, Chardonnay sekä Verdelho.
Argentiinalaisten viinien maailmanlaajuinen läpimurto tapahtui verrattain myöhään, vasta 1980-luvulla. Tuota ennen maan viiniä oli viljelty pääasiassa vain kotimaan markkinoille. Uuden maailman viinien kysynnän kasvu on vaikuttanut myös argentiinalaisiin viineihin ja se on nostanut tuotannon tasoa ja juoman laatua. Argentiinan parhaat viinialueet löytyvät Andien lähellä olevista laaksoista. Viinialueet kärsivät kuumasta ja kuivasta ilmastosta, ja tästä syystä viljelijöiden on lähes aina turvauduttava keinokasteluun. Viinialueita löytyy maan koillis- keski- ja eteläosassa ja tunnetuimmat ovat Mendoza ja San Juan.
Villielämien lisäksi Etelä-Afrikkaan matkaava voi käydä katsomassa maan viinintuotantoalueita. Maan viinihistoria ulottuu siirtomaa-aikakauteen ja tästä johtuen viinintuotantoon ovat jättäneet jälkensä niin hollantilaiset, ranskalaiset kuin englantilaisetkin. Apartheidin aikakaudella maahan kohdistuneet boikotit vahingoittivat viinintuotantoa, mutta apartheid-lakien kumoamisen jälkeen vienti Eurooppaan alkoi elpyä.
Nykyään Etelä-Afrikka on maailman kahdeksanneksi suurin viinintuottaja. Stellenbosch on maan viinintuotannon keskus ja sen historia ulottuu 1690-luvulle, jolloin ranskalaiset hugenotit saapuivat alueelle ja aloittivat viiniköynnösten viljelyn. Lähellä, Hyväntoivonniemellä, sijaitsee nykyään mm. Two Oceans -viinitalon kotipaikka.
Previous PostPrevious Eurooppalaiset viinit
Next PostNext Samppanja ja muut kuohuviinit