"Olisi kauheata, jos maapallo särkyisi. Se on niin kaunis." - Agenda2030 - Sari Multala
by Sari Multala | 15.02.2017 | Yleinen | 0 comments
Täysistunnossa käsiteltiin tänään valtioneuvoston selontekoa kestävän kehityksen globaalista toimintaohjelmasta Agenda2030:sta (http://vnk.fi/ajankohtaista/paatos?decisionId=0900908f80518bcb). Alla ryhmäpuheeni:
Kokoomuksen ryhmäpuhe: Agenda 2030 puhe – Sari Multala
“Olisi kauheata, jos maapallo särkyisi. Se on niin kaunis.” Nämä huolestuneet sanat lausui Nuuskamuikkunen teoksessa Muumipeikko ja pyrstötähti.
Suomessa olemme monessa Agenda2030-tavoitteessa jo pitkällä. Siitä pitää olla ylpeä. Mutta tämän ylpeyden on näyttävä ainoastaan kovempana kunnianhimona päästä tavoitteissamme vielä pidemmälle. Suomi-neito saa luvan olla se maailmaa muuttava kympin tyttö, joka saavuttaa pilkulleen asetetut tavoitteet. Vähempi ei riitä.
Agenda2030:n kantavana teemana on, että kukaan ei saa jäädä kehityksestä jälkeen. Kansallinen toimeenpano rakentuu kahden painopisteen varaan, joissa meillä on eniten kirittävää ja toisaalta mahdollisimman paljon annettavaa muulle maailmalle. Nämä kaksi kärkeä ovat hiilineutraalius ja resurssiviisaus, sekä yhdenvertaisuus, tasa-arvo ja osaaminen.
Aivan samalla tavoin kuin olemme huolissamme julkisen talouden kestävyydestä, on meidän huolehdittava siitä, että luonnonvarojen käyttö pysyy – tai paremminkin palautuu luonnon kantokyvyn rajoihin. Tuoreessa kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa on päätetty luopua kivihiilen käytöstä vuoteen 2030 mennessä. Hiilijalanjälkemme suhteutettuna asukaslukuun on valitettavasti edelleen yksi maailman korkeimmista. Hiilineutraali Suomi on tavoite, josta on tosissaan pidettävä kiinni. Energiankulutuksen vähentäminen ja ennen pitkää fossiilisista polttoaineista luopuminen kokonaan ovat ympäristön, ihmisten hyvinvoinnin ja kestävän maailman kannalta välttämättömiä askelia.
“Meidän huolehdittava siitä, että luonnonvarojen käyttö palautuu luonnon kantokyvyn rajoihin!”
Vastuu lankeaa monella tapaa etenkin suurten kaupunkien ja kaupunkiseutujen harteille. Vaikka Suomi on yksi vähiten kaupungistuneista länsimaista, on selvää, että jokainen etenkin tulevaisuutta ja suuria ihmismassoja koskeva ongelma ratkaistaan pääosin kaupungeissa. Kaupunkisuunnittelu, julkiset hankinnat ja hiilineutraaliutta tavoittelevat suuret kaupungit ovat aivan avainasemassa tehtäessä koko Suomesta hiilineutraalia. Kaupunkien olisi myös hyvä mahdollisimman nopeasti ja tulevaisuutta ennakoiden korvata kivihiili kaukolämmön tuotannossa ympäristöystävällisemmillä ratkaisuilla.
Hallitus on kehityspoliittisessa selonteossa sitoutunut tyttöjen ja naisten oikeuksien ja aseman vahvistamiseen, kehitysmaiden talouden kehittämiseen hyvinvoinnin lisäämiseksi, yhteiskuntien demokraattisuuden vahvistamiseen, luonnonvarojen kestävyyden sekä elämän välttämättömyyksien eli ruokaturvan, veden ja energian saatavuuden parantamiseen.
Hallituksen kehityspolitiikka on kiinteässä linjassa Agenda2030:n tavoitteen kanssa kääntää globaali kehitys uralle, jossa ihmisten hyvinvointi ja ihmisoikeudet, talouden vauraus ja yhteiskuntien vakaus turvataan ympäristön kannalta kestävällä tavalla ja poistetaan äärimmäinen köyhyys maailmasta.
Uudessa maailmantilanteessa, jossa ihmisten vapaa liikkuvuus sekä vapaakauppa ovat uhattuina, Suomen on oltava eturivissä puolustamassa avoimia markkinoita. Avoin ja vapaa kauppa valtioiden välillä antaa etenkin kehittyvien maille paremmat mahdollisuuden markkinoille pääsyyn. Vapaa maailmankauppa on ylivoimaisesti tehokkain tapa vähentää absoluuttista köyhyyttä, kaventaa valtioiden välisiä kehityseroja ja edistää ilmastomuutosta ehkäisevien teknologioiden leviämistä myös kehittyviin maihin. Avoimet maailmanmarkkinat edistävät vihreää kasvua ja työllisyyttä Suomessa ja globaalisti.
Suurin eriarvoisuutta aiheuttava tekijä Suomessa on työttömyys. Meidän on otettava kaikki keinot käyttöön sen vähentämiseksi. Yksi keskeinen ja merkittävä teko, joka on vielä toistaiseksi tekemättä, on kattava perhevapaauudistus. Työllisyyttä ja tasa-arvoa edistävä uudistus on syytä saada pikaisesti vireille. Perhevapaiden uudistaminen vaikuttaisi positiivisesti etenkin nuorten naisten asemaan työmarkkinoilla, mikä parantaisi myös naisten eläkekertymää läpi työuran ja kirisi kiinni sukupuolten välisiä eläke-eroja.
“Suurin eriarvoisuutta aiheuttava tekijä Suomessa on työttömyys!”
Jokaisella meistä on oikeus tuntea itsensä hyväksytyksi juuri sellaisena kun on. Yhteiskunnassamme voimistuva vihapuhe on kuin tartuntatauti, jonka leviämiseen jokainen voi omalla toiminnallaan vaikuttaa. Pelkkä oireen taivastelu ei riitä, vaan myös pahan olon syy on parannettava. Vihapuheen syitä on siksi tärkeää koittaa ymmärtää, mutta tämä ei tarkoita hyväksyntää – rasismille on sanottava yksiselitteinen ja ehdoton ei. Poliittisilla johtajilla, puolueiden nykyisillä ja tulevilla puheenjohtajilla, on tässä valtava vastuu.
Lasten ja nuorten hyvinvointi on kestävän tulevaisuuden perusta sekä Suomessa että globaalisti. Turvallinen koulupäivä, lapsen kehitystä tukeva arki ja mahdollisuus liikkua ovat keskeisiä lasten hyvinvointia tukevia pilareita, joista julkisen vallan on huolehdittava. Kestävässä maailmassa jokaisen lapsen oikeus on käydä koulua ja leikkiä – olla aidosti lapsi ja vaikka haaveilla olevansa Batman. Tai Frozenin Elsa.