Finanssikriisin jälkeen keskuspankit ovat joutuneet ottamaan käyttöön poikkeuksellisia keinoja talouksien elvyttämiseksi ja inflaation kiihdyttämiseksi.
Kenties järein väline, eli helikopteriraha on nyt otettu käyttöön Hongkongissa. South China Moring Post -sivuston mukaan Hongkongin valtiovarainministeriö otti helikopterirahan käyttöön, jotta se voisi ehkäistä mahdollisen taantuman koronaviruksen leviämisen ja protestien vuoksi.
Vakituisesti Hongkongissa asuville täysi-ikäisille kansalaisille jaetaan käteisenä 10 000 hongkongin dollaria eli noin 1200 euroa. Jaettava summa on euroissa noin 14,4 miljardia euroa.
Lisäksi maan hallitus takaa yritysten nostamia matakorkoisia lainoja 100-prosenttisilla vakuuksilla. Kansalaiset saavat käteisenä jaettavan helikopterirahan lisäksi alennuksia ansiotulo- ja omaisuusveroihin ja muihin maksuihin. Lisäksi julkisten asuntojen vuokria alennetaan, vähävaraisten perheitten etuudet kaksinkertaistetaan ja yliopistoon pääsyyn liittyviä maksuja kevennetään.
Myös Macao ja Singapore ovat ottaneet helikopterirahan käyttöön. Macao jakaa pysyville asukkailleen lahjakortteja kulutukseen ja Singapore puolestaan pienen summan käteistä kertamaksuna.
Euroalueella EKP ei ole ottanut helikopterirahaa käyttöön, vaan se on tähän asti yrittänyt elvyttää eurotalouksia lähinnä kahdella tavalla. Se on laskenut ohjauskorkoja, mikä on heijastunut markkinakorkoihin. Lisäksi se ovat harjoittaneet niin sanottua kvantitatiivista elvytystä, eli se on ostanut esimerkiksi valtioiden velkakirjoja. Nämä ostot ovat nostaneet velkakirjojen kysyntää ja siten laskeneet niiden jälkimarkkinatuottoa.
Samalla tavalla on toiminut myös USA:n keskuspankki Fed.
Helikopterirahan käyttöönoton ongelma on vain siinä, ettei EU:n perussopimuksen mukaan keskuspankki saa suoraan rahoittaa valtiota.
Helikopteriraha vaikuttaa tehokkaalta elvytyskeinolta, mutta sitä se ei välttämättä aina kuitenkaan ole.
Analyysitalo Inderesin ekonomisti Marianne Palmu muistuttaa artikkelissaan, että vuonna 1999 Japanissa kuluttajille jaettiin kuusi kuukautta voimassa olevia lahjakortteja kukin arvoltaan 20 000 jeniä. Tuolloin jaettu helikopteriraha ei kuitenkaan olennaisesti kasvattanut kulutusta palveluihin tai kulutushyödykkeisiin ja kestokulutushyödykkeisiinkin vaikutus oli pieni.
Ylimääräinen raha ei välttämättä kuitenkaan mene kulutukseen.
“Helikopteriraha voikin toimia käänteisesti. Koska sitä jaetaan taloudellisesti poikkeukselliseen aikaan, kuluttajat saattavat lisätä säästöjään varautumalla mahdollisesti vielä huonompiin aikoihin. Siksi poikkeuksellisen toimen käyttö on kyseenalaista”, Palmu selittää.
Avainsanat:EKP, helikopteriraha, Hongkong, rahapolitiikka
Lentoyhtiöille satojen miljoonien lasku myöhästyneistä lennoista