Download "WÄRTSILÄ OYJ ABP VUOSIKERTOMUS 2012"
1 WÄRTSILÄ OYJ ABP VUOSIKERTOMUS 2012 HALLINNOINTI Tämä tiedosto koostuu Wärtsilän vuosikertomuksesta valituista osioista. Täydellisen raportin löydätte osoitteesta
2 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS Sisältö Hallinnointi 03 Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä 04 Varsinainen yhtiökokous 05 Hallitus 07 Hallituksen tehtävät 07 Hallituksen CV:t 11 Hallituksen valiokunnat 13 Johtokunta 13 Toimitusjohtaja ja varatoimitusjohtaja 14 Johtokunnan CV:t 17 Muu johtajisto 17 Liiketoimintojen johtoryhmät 21 Tytäryhtiöiden toimitusjohtajat 21 Sisäpiirihallinto Tarkastus Sisäinen valvonta Arvot ja valvontaympäristö Liiketoimintaprosessit Ohjeistus ja viestintä Seuranta Palkat ja palkitseminen 2012 Riskit ja riskien hallinta Strategiset riskit Operatiiviset riskit Vahinkoriskit Rahoitusriskit Riskiprofiilit ja vastuut
3 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 3 Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä Wärtsilä Oyj Abp noudattaa yhtiöjärjestyksen, Suomen osakeyhtiölain sekä NASDAQ OMX:n Helsingin pörssin antamia, listattuja yhtiöitä koskevia sääntöjä ja määräyksiä. Lisäksi Wärtsilä noudattaa Arvopaperimarkkinayhdistys ry:n julkaisemaa Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia (Corporate Governance) Koodi on julkisesti saatavissa internetosoitteessa Wärtsilä ei ole poikennut yhdestäkään koodin suosituksesta. Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodin suosituksen 54 mukaan laadittu selvitys Wärtsilän hallinnointija ohjausjärjestelmästä julkaistaan myös erillisenä kertomuksena Wärtsilän internetsivustolla ja yhtiön vuosikertomuksessa. Tämä vuosikertomuksen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä -osion sisältö vastaa täysin edellä mainittua selvitystä. Wärtsilän tarkastusvaliokunta on tarkastanut hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen, ja yhtiön tilintarkastaja on valvonut selvityksen antamista ja tarkastanut, että kuvaus taloudelliseen raportointiprosessiin liittyvien sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteistä vastaa tilinpäätöstä. Toimielimet Wärtsilän käyttämän yksitasoisen hallintomallin mukaan konsernin johtamisesta vastaavat yhtiökokous, hallitus ja toimitusjohtaja, joiden tehtävät määräytyvät pääosin Suomen osakeyhtiölain mukaisesti. Yhtiökokous valitsee hallituksen ja tilintarkastajat. Hallitus vastaa yhtiön strategisesta johtamisesta. Hallitus nimittää toimitusjohtajan, joka vastaa yhtiön päivittäisestä operatiivisesta johtamisesta. Toimitusjohtajan tukena konsernin johtamisessa on johtokunta.
4 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 4 Toimielimet Yhtiökokous Yhtiökokous on Wärtsilän korkein päättävä elin. Se päättää sille osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaan kuuluvista tehtävistä, joita ovat: tilinpäätöksen vahvistaminen osingonjaosta päättäminen vastuuvapauden myöntäminen hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle tilikaudelta hallituksen ja tilintarkastajien valinta ja näille maksettavista palkkioista päättäminen Wärtsilä Oyj Abp:n yhtiökokous kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Varsinainen yhtiökokous on pidettävä viimeistään kesäkuun loppuun mennessä. Tarvittaessa yhtiö voi järjestää myös ylimääräisen yhtiökokouksen. Kutsu yhtiökokoukseen julkaistaan vähintään kahdessa hallituksen määräämässä, Suomessa yleisesti julkaistavassa päivälehdessä aikaisintaan kaksi kuukautta ennen yhtiökokousta ja viimeistään kolme viikkoa ennen kokousta, kuitenkin viimeistään yhdeksän päivää ennen osakkeenomistajien täsmäytyspäivää. Tämän lisäksi Wärtsilä julkaisee yhtiökokouskutsun pörssitiedotteena sekä kotisivuillaan internetissä, missä julkaistaan myös yhtiökokoukselle esitettävät asiakirjat ja päätösesitykset. Yhtiökokouskutsu sisältää kokouksen työjärjestykseksi ehdotettavan asialistan.
5 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 5 Osakkeenomistajalla on oikeus saada yhtiökokoukselle kuuluva asia yhtiökokouksen käsiteltäväksi. Asiaa koskeva vaatimus on esitettävä hallitukselle kirjallisesti niin hyvissä ajoin, että asia voidaan sisällyttää kokouskutsuun. Wärtsilä julkaisee kotisivuillaan internetissä hyvissä ajoin määräpäivän, johon mennessä osakkeenomistajan tulee ilmoittaa vaatimuksestaan hallitukselle, sekä posti- tai sähköpostiosoitteen, johon ilmoitus tulee lähettää. Vaatimuksen katsotaan saapuneen ajoissa, jos hallitukselle on ilmoitettu vaatimuksesta viimeistään neljä viikkoa ennen yhtiökokouskutsun lähettämistä. Oikeus osallistua yhtiökokoukseen on kaikilla osakkeenomistajilla, jotka viimeistään täsmäytyspäivänä on merkitty osakkeenomistajiksi Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Jokainen osake oikeuttaa yhteen ääneen. Yhtiökokous järjestetään siten, että mahdollisimman monet osakkeenomistajat voivat osallistua siihen. Kokouksessa ovat läsnä hallituksen puheenjohtaja ja tarvittava määrä hallituksen jäseniä. Ensi kertaa hallituksen jäseneksi ehdolla olevan henkilön tulee olla läsnä valinnasta päättävässä yhtiökokouksessa, jollei hänellä ole hyvin perusteltua syytä poissaoloon. Yhtiökokouksessa ovat läsnä myös toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsenet. Varsinainen yhtiökokous 2012 Wärtsilän varsinainen yhtiökokous pidettiin Kokoukseen osallistui henkilökohtaisesti tai valtakirjalla osakkeenomistajaa, joiden yhteenlaskettu äänimäärä oli Varsinainen yhtiökokous vahvisti tilinpäätöksen ja myönsi hallituksen jäsenille ja yhtiön toimitusjohtajalle vastuuvapauden tilivuodelta Varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään osakkeen hankkimisesta ja luovuttamisesta. Yhtiökokouksen pöytäkirja ja muut kokoukseen liittyvät asiakirjat ovat saatavissa yhtiön internetsivuilla > Sijoittajat > Governance > Yhtiökokous > Yhtiökokousmateriaali. Hallitus Yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä huolehtii hallitus, johon kuuluu 5-10 varsinaista jäsentä. Hallituksen jäsenten toimikausi on yksi vuosi, ja heidät valitsee yhtiökokous. Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodin suosituksen 14 mukaan enemmistön hallituksen jäsenistä on oltava yhtiöstä riippumattomia, ja vähintään kahden mainittua enemmistöä edustavan jäsenen on oltava myös riippumaton merkittävistä osakkeenomistajista. Yhtiökokouskutsussa on ehdotus hallituksen kokoonpanoksi. Samoin kokouskutsuun sisällytetään vähintään 10% yhtiön osakkeiden tuomasta äänimäärästä edustavien osakkeenomistajien tekemä ehdotus hallituksen kokoonpanosta edellyttäen, että ehdotetut henkilöt ovat antaneet suostumuksensa ja että ehdotus on toimitettu yhtiölle riittävän ajoissa, jotta se voidaan sisällyttää kokouskutsuun. Kokouskutsun julkaisemisen jälkeen asetetut ehdokkaat julkistetaan erikseen vastaavalla tavalla. Wärtsilä julkistaa ehdokkaiden henkilötiedot internetsivuillaan yhtiökokouskutsun yhteydessä. Hallitus valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Hallitus ohjaa ja valvoo yhtiön toimintaa ja päättää keskeisistä toimintaperiaatteista, tavoitteista ja strategioista. Hallituksen käytännön työssä noudatettavat periaatteet on vahvistettu hallituksen hyväksymässä työjärjestyksessä. Hallitus on hyväksynyt myös hallituksen valiokuntien työjärjestykset, joissa määritellään valiokuntien keskeiset tehtävät ja toimintaperiaatteet.
6 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 6 Päätösasioiden lisäksi hallitukselle annetaan sen kokouksissa ajankohtaista tietoa konsernin toiminnasta, taloudesta ja riskeistä. Hallitus arvioi vuosittain toimintaansa ja työtapojaan sisäisenä itsearviointina. Itsearvioinnin tarkoituksena on arvioida, miten hallitus on vuoden aikana toiminut, sekä toimia perustana hallitustyöskentelyn kehittämiselle. Hallitus kokoontuu etukäteen sovitun aikataulun mukaisesti 7-10 kertaa vuodessa, minkä lisäksi hallitus kokoontuu tarvittaessa. Kaikista kokouksista pidetään pöytäkirjaa. Hallitus vuonna alkaen hallituksessa oli seuraavat yhdeksän jäsentä: Maarit Aarni-Sirviö, Kaj-Gustaf Bergh, Alexander Ehrnrooth, Paul Ehrnrooth, Lars Josefsson, Mikael Lilius (puheenjohtaja), Gunilla Nordström, Markus Rauramo ja Matti Vuoria (varapuheenjohtaja) saakka hallituksessa oli seuraavat yhdeksän jäsentä: Maarit Aarni-Sirviö, Kaj-Gustaf Bergh, Alexander Ehrnrooth, Paul Ehrnrooth, Lars Josefsson, Bertel Langenskiöld, Mikael Lilius (puheenjohtaja), Markus Rauramo ja Matti Vuoria (varapuheenjohtaja). Tärkeänä aiheena hallituksen asialistalla vuonna 2012 oli Wärtsilän strateginen kehittäminen. Yhtenä keskeisenä aiheena käsiteltiin Hamworthyn ostoa ja sitä seuranneen integrointiprosessin valvontaa. Muiden tehtävien ohella hallituksen asialistalla oli Wärtsilän toimintaympäristöön ja rahoitusasemaan liittyvän kehityksen seuraaminen. Hallitusjäsenten riippumattomuus Kaikki yhdeksän hallituksen jäsentä arvioitiin riippumattomiksi yhtiöstä ja kuusi arvioitiin riippumattomiksi merkittävistä osakkeenomistajista. Kolme merkittävistä osakkeenomistajista eiriippumattomiksi arvioitua osakkeenomistajaa olivat Fiskars Oyj Abp:n hallituksen jäseninä toimivat Kaj- Gustaf Bergh, Alexander Ehrnrooth ja Paul Ehrnrooth. Fiskars Oyj Abp on merkittävä osakkeenomistaja, sillä se omistaa välittömästi tai välillisesti noin 13% Wärtsilän osakkeista. Hallitusjäsenten kokousosallistumiset Wärtsilän hallitus kokoontui 9 kertaa vuonna Kaikkien jäsenten keskimääräinen osallistumisprosentti oli 95%.
7 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 7 Hallitusjäsenten kokousosallistumiset 2012 Hallituksen kokoukset Osallistuminen % Mikael Lilius, puheenjohtaja 9/9 100 Matti Vuoria, varapuheenjohtaja 9/9 100 Maarit Aarni-Sirviö 9/9 100 Kaj-Gustaf Bergh 6/9 67 Alexander Ehrnrooth 9/9 100 Paul Ehrnrooth 9/9 100 Lars Josefsson 9/9 100 Gunilla Nordström 6/7 86 Markus Rauramo 9/ saakka Bertel Langenskiöld 2/2 100 Hallituksen tehtävät Hallitus käsittelee kaikki ne asiat, joista se lain, muiden säädösten ja yhtiöjärjestyksen mukaan nimenomaisesti vastaa. Näistä keskeisimpiä ovat: tilinpäätös ja osavuosikatsaukset yhtiökokoukselle esitettävät asiat toimitusjohtajan, varatoimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen nimittäminen, mikäli sijainen nimitetään taloudellisen valvonnan järjestäminen Hallituksen tehtävänä on myös käsitellä sellaiset asiat, jotka ovat konsernin toiminnan huomioon ottaen niin laajakantoisia, ettei niitä voida katsoa konsernin juoksevaan hallintoon kuuluviksi. Tällaisia asioita ovat esimerkiksi: konsernin strategisen suunnitelman ja pitkän aikavälin tavoitteiden vahvistaminen konsernin vuosittaisen liiketoimintasuunnitelman ja budjetin hyväksyminen päättäminen investoinneista, yritysostoista sekä omaisuuden luovutuksista, jotka ovat merkittäviä tai joissa poiketaan konsernin strategiasta strategisesti merkittävien tuotekehityshankkeiden ja kehitysohjelmien hyväksyminen lainan ottaminen ja takauksen tai muun vastaavan sitoumuksen antaminen, kun vastuun määrä on merkittävä riskienhallinnan periaatteiden hyväksyminen konsernin organisaatiorakenteesta päättäminen johtokunnan jäsenten nimittäminen ja heidän palkka- ja eläke-etujensa hyväksyminen toimitusjohtajan toiminnan seuraaminen ja arvioiminen yhtiön hallintoperiaatteiden ja ohjausjärjestelmien hyväksyminen hallituksen valiokuntien nimittäminen avustusten myöntäminen yleishyödyllisiin tarkoituksiin
8 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 8 Hallituksen CV:t Mikael Lilius Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Hallituksen puheenjohtaja. Syntynyt 1949, diplomiekonomi. Huhtamäki Oyj:n hallituksen puheenjohtaja. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta 2010, hallituksen puheenjohtaja vuodesta Keskeinen työkokemus Huhtamäki Oyj, pakkausdivisioonan johtaja, ; KF Industri AB (Nordico), toimitusjohtaja, ; Incentive AB, toimitusjohtaja, ; Gambro AB, toimitusjohtaja, ; Fortum Oyj, toimitusjohtaja, Muut luottamustehtävät Huhtamäki Oyj, Hanken & SSE ja Ambea AB, hallitusten puheenjohtaja; Aker Solutions A/S ja Evli Pankki Oyj, hallituksen jäsen; Ab Kelonia Oy, hallintoneuvoston jäsen; East Office of Finnish Industries, hallituksen varajäsen. Matti Vuoria Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen varapuheenjohtaja. Syntynyt 1951, varatuomari, humanististen tieteiden kandidaatti. Keskinäisen työeläkevakuutusyhtiön Varman toimitusjohtaja. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta 2005, hallituksen varapuheenjohtaja vuodesta Keskeinen työkokemus Kauppa- ja teollisuusministeriö, kansliapäällikkö ; Fortum Oyj, hallituksen päätoiminen puheenjohtaja Muut luottamustehtävät Sampo Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja; Stora Enso Oyj, Finanssialan Keskusliitto ry ja Työeläkevakuuttajat TELA ry, hallitusten jäsen; Arvopaperimarkkinayhdistys ry, hallituksen puheenjohtaja. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Hallitusjäsenyydet: Pohjoismainen Investointipankki, Danisco A/S, Orion Oyj ja Nokian Renkaat Oyj. Maarit Aarni-Sirviö Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1953, diplomi-insinööri, emba. Directors Institute of Finland - Hallitusammattilaiset ry:n pääsihteeri; Boardview Oy:n toimitusjohtaja; Eera Oy:n Senior Adviser. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Neste Oyj, ; Borealis Group, erilaisia ylimmän johdon tehtäviä , viimeksi Fenoliliiketoimintayksikön johtaja ja Olefiini-liiketoimintayksikön johtaja Kööpenhaminassa, Tanskassa; Rahapaja Oy, toimitusjohtaja Muut luottamustehtävät Directors Institute of Finland - Hallitusammattilaiset ry, hallituksen jäsen. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Hallitusjäsenyydet: Rautaruukki Oyj, ; Ponsse Oyj, ja Vattenfall AB, Ruotsi,
9 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 9 Kaj-Gustaf Bergh Riippumaton yhtiöstä, Fiskars Oyj Abp:n hallituksen jäsenyyden johdosta eiriippumaton merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1955, diplomiekonomi, oikeustieteen kandidaatti. Föreningen Konstsamfundet r.f:n toimitusjohtaja. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Ky von Konow & Co, hallintopäällikkö, ; Ane Gyllenberg Ab, hallintopäällikkö, ; Oy Bensow Ab, johtaja, varatoimitusjohtaja, ; Ane Gyllenberg Ab, toimitusjohtaja, ; SEB Asset Management, johtaja; ; Skandinaviska Enskilda Banken, johtoryhmän jäsen, Muut luottamustehtävät Hallitusten puheenjohtajuudet: Finaref Group Ab, Fiskars Oyj Abp, Ab Forum Capita Oy, KSF Media Holding Ab ja Ålandsbanken Abp. Hallitusjäsenyydet: Julius Tallberg Oy Ab, Ramirent Oyj ja Stockmann Oyj Abp. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Hallitusten puheenjohtajuudet: Aktia Abp Hallitusjäsenyys: Sponda Oyj Alexander Ehrnrooth Riippumaton yhtiöstä, Fiskars Oyj Abp:n hallituksen jäsenyyden johdosta eiriippumaton merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1974, kauppatieteiden maisteri, MBA. Virala Oy Ab:n toimitusjohtaja. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Virala Oy Ab:n toimitusjohtaja Muut luottamustehtävät Fiskars Oyj Abp, hallituksen varapuheenjohtaja; Aleba Corporation ja Belgrano Investments Oy, hallituksen puheenjohtaja. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Hallitusten puheenjohtajuudet: Oral Hammaslääkärit Oyj, ; Tiimari Oyj Abp, 2006; Turvatiimi Oyj, Paul Ehrnrooth Riippumaton yhtiöstä, Fiskars Oyj Abp:n hallituksen jäsenyyden johdosta eiriippumaton merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1965, kauppatieteiden maisteri. Turret Oy Ab:n toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Kone-konserni ja Wärtsiläkonserni , useita johtotehtäviä; Savox Oy, toimitusjohtaja Muut luottamustehtävät Fiskars Oyj Abp ja Ixonos Oy, hallituksen varapuheenjohtaja; Savox Oy, hallituksen puheenjohtaja.
10 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 10 Lars Josefsson Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1953, diplomi-insinööri. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Asea Brown Boveri AB, johtaja ; ALSTOM Power Sweden AB, toimitusjohtaja ; Siemens Industrial Turbines AB, toimitusjohtaja ; Sandvik Mining and Construction, toimitusjohtaja Muut luottamustehtävät Vestas Wind Systems A/S, hallituksen varapuheenjohtaja. Gunilla Nordström Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1959, diplomi-insinööri, elektroniikka, Industrial Marketing Management. Johtaja, Electroluxin kodinkoneet, Aasia/ Tyynimeri, sijoituspaikka Singapore, sekä varatoimitusjohtaja, Electrolux AB. Keskeinen työkokemus Ylimmän johdon tehtäviä Telefonaktiebolaget LM Ericssonilla ja Sony Ericssonilla Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa vuosina Muut luottamustehtävät Atlas Copco AB, Ruotsi, hallituksen jäsen. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Hallitusjäsenyydet: Luulajan yliopisto, Ruotsi, ja Videocon Industries Limited, Intia, Markus Rauramo Riippumaton yhtiöstä ja merkittävistä osakkeenomistajista. Syntynyt 1968, valtiotieteiden maisteri. Fortum Oyj:n talousjohtaja ja johtoryhmän jäsen. Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen jäsen vuodesta Keskeinen työkokemus Enso Oyj Helsinki, useita rahoitustehtäviä ; Stora Enso Financial Services, Bryssel, johtaja, varainhankinta ; Stora Enso Oyj Helsinki, johtaja, strategia ja investoinnit ; Stora Enso International, Lontoo, konsernin rahoitusjohtaja ; Stora Enso Oyj Helsinki, talousjohtaja ja johtoryhmän jäsen Muut luottamustehtävät Oy Proselectum AB, hallituksen jäsen. Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma, hallintoneuvoston jäsen.
11 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 11 Hallituksen valiokunnat Hallitus asettaa vuosittain yhtiökokouksen jälkeen pidettävässä järjestäytymiskokouksessaan tarkastus-, nimitys- ja palkitsemisvaliokunnan sekä tarvittaessa muita valiokuntia. Hallitus nimittää valiokuntien jäsenet ja puheenjohtajan. Hallituksella on myös oikeus erottaa valiokuntien jäseniä. Valiokuntien jäsenet nimitetään hallituksen toimikauden ajaksi. Valiokuntien jäsenten lisäksi myös muut hallituksen jäsenet voivat niin halutessaan osallistua valiokuntien kokouksiin. Valiokuntien tehtävänä on valmistella hallituksen kokouksissa päätettäväksi tulevia asioita. Valiokunnilla ei ole omaa itsenäistä päätösvaltaa. Tarkastusvaliokunta Hallitus nimittää tarkastusvaliokunnan avustamaan hallitusta sille kuuluvan valvontatehtävän hoitamisessa. Hallitus valitsee keskuudestaan tarkastusvaliokuntaan vähintään kolme jäsentä. Valiokunnan jäsenillä tulee olla tehtävään tarvittava pätevyys. Hallitus määrittelee tarkastusvaliokunnan tehtävät vahvistamassaan työjärjestyksessä. Tarkastusvaliokunta seuraa tilinpäätösraportoinnin prosessia, valvoo taloudellista raportointiprosessia sekä seuraa sisäisen valvonnan ja tarkastuksen ja riskienhallintajärjestelmien tehokkuutta. Lisäksi valiokunta tarkastaa kuvauksen taloudelliseen raportointiprosessiin liittyvien sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestelmien pääpiirteistä, seuraa tilinpäätöksen ja konsernitilinpäätöksen lakisääteistä tilintarkastusta, arvioi lakisääteisen tilintarkastusyhteisön riippumattomuutta sekä valmistelee päätösehdotuksen tilintarkastajan valinnasta. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja kutsuu valiokunnan koolle tarvittaessa. Hän myös esittelee valiokunnan ehdotukset hallitukselle ja raportoi säännöllisesti hallitukselle valiokunnan kokouksista. Tarkastusvaliokunta vuonna 2012 Puheenjohtaja Markus Rauramo; jäsenet Maarit Aarni-Sirviö, Alexander Ehrnrooth ja Lars Josefsson. Kaikki jäsenet ovat yhtiöstä riippumattomia, ja kolme jäsentä on riippumattomia merkittävistä osakkeenomistajista. Tarkastusvaliokunta kokoontui viisi kertaa vuonna Kaikkien jäsenten keskimääräinen osallistumisprosentti oli 100%. Nimitysvaliokunta Hallitus nimittää nimitysvaliokunnan avustamaan hallitusta tehtävissään. Hallitus nimittää keskuudestaan valiokuntaan vähintään kolme jäsentä. Enemmistön valiokunnan jäsenistä tulee olla yhtiöstä riippumattomia. Hallitus määrittelee nimitysvaliokunnan tehtävät vahvistamassaan työjärjestyksessä. Nimitysvaliokunta on tarpeen mukaan yhteydessä merkittäviin osakkeenomistajiin hallituksen jäsenten valintaan liittyvissä asioissa. Nimitysvaliokunta voi myös tarvittaessa valmistella yhtiökokouksen käsiteltäväksi tulevia hallituksen jäsenten nimityksiä koskevia ehdotuksia. Nimitysvaliokunta valmistelee hallituksen jäsenten palkitsemista koskevia asioita. Nimitysvaliokunnan puheenjohtaja kutsuu valiokunnan koolle tarvittaessa. Hän myös esittelee valiokunnan ehdotukset hallitukselle ja raportoi säännöllisesti hallitukselle valiokunnan kokouksista.
12 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 12 Nimitysvaliokunta vuonna 2012 Puheenjohtaja Mikael Lilius; jäsenet Kaj-Gustaf Bergh ja Matti Vuoria. Kaikki jäsenet ovat riippumattomia yhtiöstä, ja kaksi on riippumattomia merkittävistä osakkeenomistajista. Nimitysvaliokunta kokoontui kaksi kertaa vuonna Kaikkien jäsenten keskimääräinen osallistumisprosentti oli 100%. Palkitsemisvaliokunta Hallitus nimittää palkitsemisvaliokunnan avustamaan työtään. Hallitus nimittää keskuudestaan valiokuntaan vähintään kolme jäsentä. Enemmistön valiokunnan jäsenistä tulee olla yhtiöstä riippumattomia. Hallitus määrittelee palkitsemisvaliokunnan tehtävät vahvistamassaan työjärjestyksessä. Palkitsemisvaliokunta valmistelee tarpeen mukaan toimitusjohtajan, varatoimitusjohtajan ja toimitusjohtajan sijaisen sekä muiden johtokunnan jäsenten nimitysasiat ennen hallituksen käsittelyä. Palkitsemisvaliokunta valmistelee hallituksen käsiteltäväksi toimitusjohtajan ja ylimmän johdon kannustinjärjestelmiä sekä heidän palkitsemistaan koskevia ehdotuksia. Palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja kutsuu valiokunnan koolle tarvittaessa. Hän myös esittelee valiokunnan ehdotukset hallitukselle ja raportoi säännöllisesti hallitukselle valiokunnan kokouksista. Palkitsemisvaliokunta vuonna 2012 Puheenjohtaja Mikael Lilius; jäsenet Paul Ehrnrooth ja Matti Vuoria. Kaikki jäsenet ovat riippumattomia yhtiöstä, ja kaksi on riippumattomia merkittävistä osakkeenomistajista. Palkitsemisvaliokunta kokoontui neljä kertaa vuonna Kaikkien jäsenten keskimääräinen osallistumisprosentti oli 92%. Hallitusjäsenten osallistuminen valiokuntakokouksiin 2012 Tarkastusvaliokunta Nimitysvaliokunta Palkitsemisvaliokunta Mikael Lilius, puheenjohtaja - 2/2 4/4 Matti Vuoria, varapuheenjohtaja - 2/2 3/4 Maarit Aarni-Sirviö 5/5 - - Kaj-Gustaf Bergh - 2/2 - Alexander Ehrnrooth 5/5 - - Paul Ehrnrooth - - 4/4 Lars Josefsson 4/4 1/1 - Gunilla Nordström Markus Rauramo 5/ saakka Bertel Langenskiöld 1/1 - -
13 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 13 Johtokunta Yhtiön johtokunnassa on yhdeksän jäsentä: toimitusjohtaja, Ship Power-, Power Plants- ja Servicesliiketoimintojen johtajat ja PowerTechin johtaja, talous- ja rahoitusjohtaja, viestintäjohtaja, henkilöstöjohtaja sekä yhteiskuntasuhteista ja lakiasioista vastaava johtaja. Yhtiön hallitus nimittää johtokunnan jäsenet ja vahvistaa heidän palkka- ja muut sopimusehtonsa. Johtokunnan puheenjohtajana toimii yhtiön toimitusjohtaja. Johtokunta käsittelee konsernin ja liiketoimintojen strategia-asioita, investointeja, tuotepolitiikkaa, konsernirakennetta ja ohjausjärjestelmiä sekä valvoo yhtiön toimintaa. Talous- ja rahoitusjohtajan päävastuita ovat konsernin taloushallinto, rahoitustoiminta (mukaan lukien projekti- ja asiakasrahoitus), verotus ja prosessien kehittäminen sekä konsernin suunnittelu- ja kiinteistö- sekä tiedonhallintatoiminnan tukitoiminnot. Liiketoimintojen johtajat vastaavat kukin oman globaalin toimialansa myyntivolyymista ja kannattavuudesta apunaan konsernin eri maissa toimivat tytäryhtiöt. Konsernin yhteiskuntasuhteista ja lakiasioista vastaavan johtajan päävastuita ovat yhteiskuntasuhteet ja lakiasiat, aineettoman omaisuuden hallinta, kestävä kehitys, ympäristöasiat sekä työterveys- ja työturvallisuusasiat. Konsernin henkilöstöjohtaja vastaa henkilöstöjohtamisen prosesseista. Konsernin viestintäjohtajan päävastuuna on sisäinen ja ulkoinen viestintä sekä brändin rakentaminen. Johtokunnan jäsenten henkilötiedot, vastuualueet ja omistukset on esitetty tämän vuosikertomuksen Johtokunnan jäsenten CV:t -osiossa sekä hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevassa selvityksessä. Johtokunta vuonna 2012 Johtokunta kokoontui 13 kertaa vuonna Tärkeimpiä johtokunnan käsittelemiä asioita olivat markkinoiden kehittyminen ja liiketoimintastrategia, yhtiön kasvu ja kannattavuus sekä kilpailukyvyn kehittämiseen ja kustannuksiin liittyvät asiat. Tärkeä painopistealue oli myös Wärtsilän organisaatiorakenteen kehittäminen. Johtokunta kiinnitti erityistä huomiota myös markkinoiden, toimintaympäristöä säätelevien määräysten, tilauskertymän ja tuotantokapasiteetin kehitykseen sekä alihankkija- ja muihin sidosryhmäsuhteisiin. Muita tärkeitä asioita johtokunnan asialistalla olivat henkilöstön ja johtoresurssien kehittäminen maailmanlaajuisesti sekä sisäisten globaalien prosessien ja toimintatapojen kehittäminen. Johtokunta kiinnitti paljon huomiota Hamworthy plc:n ostoon ja sen integrointiin. Toimitusjohtaja ja varatoimitusjohtaja Yhtiön hallitus nimittää yhtiön toimitusjohtajan, joka on samalla konsernijohtaja. Toimitusjohtaja johtaa konsernin liiketoimintaa ja hallintoa yhtiöjärjestyksen, Suomen osakeyhtiölain ja hallituksen ohjeiden mukaan. Toimitusjohtajan tukena konsernin johtamisessa on johtokunta. Toimitusjohtajan palvelussuhteen ehdot määritellään kirjallisesti hänen työsopimuksessaan. Yhtiön toimitusjohtaja on Björn Rosengren. Toimitusjohtajan sijaisena toimii talous- ja rahoitusjohtaja Raimo Lind.
14 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 14 Johtokunnan CV:t Björn Rosengren Wärtsilä Oyj Abp:n konsernijohtaja alkaen. Syntynyt 1959, diplomi-insinööri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Eri tehtäviä ESAB Groupissa ; toimitusjohtaja, Nordhydraulic, Nordwin AB, Ruotsi ; johtaja, Atlas Copco Craelius -divisioona ; johtaja, Atlas Copco Rock Drilling Equipment -divisioona ; varatoimitusjohtaja, Atlas Copco AB ja liiketoiminta-alueen johtaja, Atlas Copco Construction and Mining Technique Luottamustehtävät Hallitusjäsenyydet: Danfoss A/S, Tanska; HTC AB, Ruotsi; Höganäs AB, Ruotsi. Raimo Lind Toimitusjohtajan sijainen vuodesta Talous- ja rahoitusjohtaja ja varatoimitusjohtaja vuodesta Syntynyt 1953, kauppatieteiden maisteri. Yhtiön palveluksessa ja jälleen vuodesta Keskeinen työkokemus Wärtsilä-konserni, talous-, rahoitus-, kehitys- ja kansainvälistymistehtävät ; Wärtsilä Diesel -ryhmä, talousjohtaja ; Wärtsilä Singapore, toimitusjohtaja ja aluejohtaja ; Wärtsilä Huoltoliiketoiminta, apulaisjohtaja ; Scantrailer Ajoneuvoteollisuus Oy, toimitusjohtaja ; Tamrock Oy, talous- ja rahoitusjohtaja ; Tamrock Huoltoliiketoiminta, johtaja ; Tamrock Coal -liiketoiminta, johtaja Luottamustehtävät Elisa Oyj, hallituksen puheenjohtaja; Sato Oyj, hallituksen varapuheenjohtaja; Wilhelm Wahlforss -säätiö ja Teknologiateollisuus ry, hallitusten jäsen; Elinkeinoelämän keskusliitto, valtuuskunnan jäsen. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät Polar Kiinteistöt, hallituksen jäsen. Päivi Castrén Henkilöstöjohtaja (Executive Vice President, Human Resources) alkaen. Syntynyt 1958, psykologian maisteri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Valmet Paper Machinery, HR-päällikkö ; Nokia Networks, HRpäällikkö ; Nokia Networks, Networks Systems, HR-johtaja ; Nokia Networks, HR-johtaja ; Nokia Oyj, henkilöstöjohtaja, Nokia Finland ; Wärtsilä Oyj Abp, henkilöstöjohtaja (Vice President, Human Resources) Luottamustehtävät Elinkeinoelämän keskusliitto EK, koulutus- ja työvoimatyöryhmän puheenjohtaja; Teknologiateollisuus ry, koulutus- ja työvoimatyöryhmän puheenjohtaja; Wilhelm Wahlforss - säätiö, hallituksen puheenjohtaja; AinoActive Oy, hallituksen jäsen.
15 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 15 Jaakko Eskola Ship Power -liiketoiminnan johtaja vuodesta Syntynyt 1958, diplomiinsinööri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus VTT, tutkija ; Teollistamisrahasto, yritystutkija ; Kansallis-Osake-Pankki, kansainvälisen projektirahoituksen johtotehtävät ; PCA Corporate Finance, johtaja ; Wärtsilä Development & Financial Services Oy, toimitusjohtaja ; Wärtsilä Oyj Abp, Power Plants -liiketoiminta, myyntija markkinointijohtaja Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät European Marine Equipment Council (EMEC), puheenjohtaja, Lars Hellberg Johtaja, PowerTech, vuodesta Syntynyt 1959, insinööri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Volvo Cars AB, tutkimusinsinööri moottorien kehitysohjelmassa; projektipäällikkö ajoneuvojen kehitysohjelmissa; Volvo Car Operations BV, johtaja, Industrial Operations - yksikkö; maailmanlaajuisesta myynnistä ja määrien optimoinnista vastaava johtaja, toimitusjohtaja ; Saab Automotive AB, asiakastyytyväisyys- ja laatudivisioonan johtaja sekä yhtiön johtokunnan jäsen Luottamustehtävät Fortaco Group Oy ja Lunab AB, hallitusten jäsen. Kari Hietanen Johtaja, yhteiskuntasuhteet ja lakiasiat. Hallituksen sihteeri. Syntynyt 1963, oikeustieteen kandidaatti. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Metra Oyj Abp ja Wärtsilä Diesel -ryhmä, lakimies ; Wärtsilä Diesel - ryhmä, päälakimies ; Wärtsilän Power-toimialat, päälakimies ; Wärtsilä Oyj Abp, henkilöstöstä ja lakiasioista vastaava johtaja Luottamustehtävät Saksalais-Suomalainen Kauppakamari ja Suomalais-Korealainen kauppayhdistys ry, hallitusten varapuheenjohtaja; East Office of Finnish Industries Oy, hallituksen jäsen; Elinkeinoelämän Keskusliitto EK, kauppapoliittisen valiokunnan puheenjohtaja.
16 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 16 Atte Palomäki Viestintäjohtaja vuodesta Syntynyt 1965, valtiotieteiden maisteri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus MTV3, uutistoimittaja ; uutispäällikkö ; talouden alan erikoistoimittaja ; Kauppalehti, taloustoimittaja ; Nordea Bank AB (publ.), Suomen viestinnän johtaja ; viestintäjohtaja Luottamustehtävät Talentum Oyj, hallituksen jäsen; Finnfacts, hallituksen jäsen. Vesa Riihimäki Power Plants -liiketoiminnan johtaja vuodesta Syntynyt 1966, diplomiinsinööri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Wärtsilä Diesel Oy, suunnitteluinsinööri, projektiosasto ; pääsuunnitteluinsinööri, projektiosasto ; Wärtsilä NSD Finland Oy, suunnittelupäällikkö, sähköjärjestelmät ; Wärtsilä Finland Oy, suunnittelupäällikkö, voimantuotantojärjestelmät ; johtaja, sähkö- ja automaatiojärjestelmät , voimalateknologian johtaja Christoph Vitzthum Services-liiketoiminnan johtaja vuodesta Syntynyt 1969, kauppatieteiden maisteri. Yhtiön palveluksessa vuodesta Keskeinen työkokemus Metra Finance, valuuttadiileri ; Wärtsilä NSD Corporation, Power Plants, talouspäällikkö ; Wärtsilä Oyj Abp, Ship Power, talous- ja rahoitusjohtaja ; Wärtsilä Propulsion, toimitusjohtaja , Wärtsilä Oyj Abp, Power Plants -liiketoiminnan johtaja Luottamustehtävät NCC Ab, hallituksen jäsen. Tärkeimmät aikaisemmat luottamustehtävät WADE (World Alliance for Decentralized Energy), hallituksen puheenjohtaja ; Tamfelt Oyj Abp 2009, hallituksen jäsen 2009.
17 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 17 Johtajisto Yhtiön johtajistoon kuuluvat johtokunnan jäsenten lisäksi seuraavat konsernihallinnon eri toiminnoista vastaavat johtajat. Yngve Bärgård Johtaja, hankintatoiminnot Syntynyt 1958, insinööri Riitta Hovi Lakiosaston apulaisjohtaja Syntynyt 1960, oikeustieteen kandidaatti, MBA Anu Hämäläinen Talousjohtaja Syntynyt 1965, kauppatieteiden maisteri Osmo Härkönen Laatujohtaja Syntynyt 1949, diplomi-insinööri Johan Jägerroos Sisäisen tarkastuksen johtaja Syntynyt 1965, kauppatieteiden maisteri Esa Kivineva Tietohallintojohtaja (CIO) Syntynyt 1961, tekniikan tohtori Markus Pietikäinen Rahoitusjohtaja Syntynyt 1975, kauppatieteiden maisteri Liiketoimintojen johtoryhmät Kunkin liiketoiminnon johtajan tukena on johtoryhmä. Power Plants Vesa Riihimäki Power Plants -liiketoiminnan johtaja Syntynyt 1966, diplomi-insinööri Tore Björkman Johtaja, myynti, Eurooppa ja Afrikka Syntynyt 1957, insinööri
18 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 18 Minna Blomqvist Henkilöstöjohtaja Syntynyt 1969, diplomi-insinööri Frank Donnelly Johtaja, myynti, Amerikka Syntynyt 1953, insinööri Jussi Heikkinen Johtaja, markkinointi ja liiketoiminnan kehittäminen Syntynyt 1955, diplomi-insinööri Thomas Hägglund Johtaja, voimalateknologia Syntynyt 1962, diplomi-insinööri Antti Kämi Johtaja, projektihallinta Syntynyt 1964, diplomi-insinööri Caj Malmsten Talous- ja rahoitusjohtaja Syntynyt 1972, kauppatieteiden maisteri Markus Pietikäinen Rahoitusjohtaja Syntynyt 1975, kauppatieteiden maisteri Rakesh Sarin Johtaja, myynti, Lähi-itä ja Aasia Syntynyt 1955, insinööri Laura Susi-Gamba Johtaja, lakiasiat Syntynyt 1963, oikeustieteen kandidaatti Niklas Åberg Laatujohtaja Syntynyt 1967, diplomi-insinööri Ship Power Jaakko Eskola Ship Power -liiketoiminnan johtaja Syntynyt 1958, diplomi-insinööri Lars Anderson Johtaja, 4-tahtimoottorit Syntynyt 1968, koneinsinööri, MBA
19 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 19 Arjen Berends Talous- ja rahoitusjohtaja Syntynyt 1968, MBA Aaron Bresnahan Johtaja, Ship Power -myynti Syntynyt 1969, MBA & MA (Strategic Studies) Per Hansson Johtaja, strategia Syntynyt 1967, diplomi-insinööri Sinikka Ilveskoski Johtaja, lakiasiat ja sopimushallinta Syntynyt 1967, oikeustieteen kandidaatti Timo Koponen Johtaja, pumppu- ja kaasuratkaisut Syntynyt 1969, kauppatieteiden maisteri Juha Kytölä Johtaja, ympäristöratkaisut Syntynyt 1964, diplomi-insinööri Arto Lehtinen Johtaja, propulsiolaitteistot Syntynyt 1971, diplomi-insinööri Magnus Miemois Johtaja, ratkaisut Syntynyt 1970, diplomi-insinööri Helena Räihälä Henkilöstöjohtaja Syntynyt 1973, kauppatieteiden maisteri Mikael Simelius Markkinointijohtaja Syntynyt 1964, kauppatieteiden maisteri Martin Wernli Johtaja, 2-tahtimoottorit Syntynyt 1960, oikeustieteen tohtori Services Christoph Vitzthum Services-liiketoiminnan johtaja Syntynyt 1969, kauppatieteiden maisteri
20 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 20 Pierpaolo Barbone Johtaja, Lähi-itä ja Aasia saakka Johtaja, Etelä-Eurooppa ja Afrikka alkaen Syntynyt 1957, kaivosinsinööri Fred van Beers Johtaja, Pohjois-Eurooppa Syntynyt 1962, insinööri Peter Bjurs Talousjohtaja Syntynyt 1965, kauppatieteiden maisteri Stefan Fant Johtaja, Etelä-Eurooppa ja Afrikka saakka Johtaja, sopimus- ja projektihallinta alkaen Syntynyt 1955, insinööri Tomas Hakala Johtaja, Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikka Syntynyt 1968, insinööri Roger Holm Johtaja, tiivisteet ja laakerit Syntynyt 1972, kauppatieteiden maisteri Christer Kantola Johtaja, huoltoratkaisut Syntynyt 1952, insinööri Michel Kubbinga Johtaja, Lähi-itä ja Aasia alkaen Syntynyt 1960, diplomi-insinööri Ralf Lindbäck Lakiasiainjohtaja Syntynyt 1958, oikeustieteen kandidaatti Stefan Nysjö Johtaja, huoltotoimitukset Syntynyt 1970, insinööri Nelli Paasikivi Johtaja, laatu ja toiminnan kehittäminen Syntynyt 1968, diplomi-insinööri Sini Spets Henkilöstöjohtaja Syntynyt 1974, psykologian maisteri
21 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 21 PowerTech Lars Hellberg Johtaja, PowerTech Syntynyt 1959, insinööri Osmo Härkönen Laatujohtaja Syntynyt 1949, diplomi-insinööri Yngve Bärgård Johtaja, hankintatoiminnot Syntynyt 1958, insinööri Hannu Mäntymaa Johtaja, Operational Excellence Syntynyt 1977, diplomi-insinööri Paolo Tonon Johtaja, tutkimus ja kehitys Syntynyt 1970, diplomi-insinööri Sergio Razeto Johtaja, 4-tahtimoottoreiden toimitusyksikkö Syntynyt 1950, diplomi-insinööri Stefan Damlin Johtaja, talous ja liiketoiminnan kehittäminen Syntynyt 1968, kauppatieteiden maisteri Kai Kamila Henkilöstöjohtaja Syntynyt 1960, kasvatustieteiden maisteri Tytäryhtiöiden toimitusjohtajat Tytäryhtiöiden toimitusjohtajat vastaavat siitä, että paikalliset resurssit ovat oikeassa suhteessa liiketoiminnan tarpeisiin, henkilöstöä kehitetään asianmukaisesti, toiminta täyttää konsernin laatujärjestelmän asettamat vaatimukset, toiminnassa noudatetaan soveltuvia lakeja ja kauppatapoja ja että tytäryhtiön viestintä vastaa konsernin tavoitteita. Sisäpiirihallinto Wärtsilä noudattaa lakimääräisen sisäpiirisääntelyn lisäksi NASDAQ OMX:n Helsingin pörssin hyväksymää listayhtiöiden sisäpiiriohjetta sekä Finanssivalvonnan määräyksiä ja ohjeita.
22 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 22 Wärtsilän pysyvään sisäpiiriin kuuluvat lakimääräiset sisäpiiriläiset eli hallitus, toimitusjohtaja, toimitusjohtajan sijainen ja päävastuullinen tilintarkastaja. Näiden lisäksi pysyviä, ilmoitusvelvollisia sisäpiiriläisiä ovat johtokunnan jäsenet. Yrityskohtaiseen ei-julkiseen sisäpiirirekisteriin kuuluu lisäksi osa muusta johtajistosta ja toimihenkilöstöstä toimenkuvansa mukaisesti. Merkittävien projektien valmisteluvaiheessa yhtiö pitää hankekohtaista sisäpiirirekisteriä. Sisäpiiriläisille annetaan kirjallinen ilmoitus sisäpiiriin kuulumisesta sekä ohjeet sisäpiiriläisen velvollisuuksista. Yhtiön sisäpiiriläiset eivät saa käydä kauppaa yhtiön osakkeilla 14 päivän (Wärtsilän suositus 30 päivän) aikana ennen osavuosikatsausten ja tilinpäätöstiedotteiden julkaisemista. Wärtsilän sisäpiirirekisteriä ylläpitää emoyhtiön lakiasiainosasto, joka myös huolehtii tietojen päivittämisestä. Yhtiön ilmoitusvelvollisten pysyvien sisäpiiriläisten sekä näiden lähipiirin omistustiedot ovat saatavissa Wärtsilän kotisivuilta. Tarkastus Sisäinen tarkastus Konsernin sisäisen tarkastuksen hoitaa yhtiön sisäinen tarkastusyksikkö, joka raportoi toimitusjohtajalle. Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on analysoida yrityksen toimintaa ja sen prosesseja sekä valvonnan tehokkuutta ja laatua. Lisäksi sisäinen tarkastus osallistuu tarvittaessa tarkastuksiin yritysostojen yhteydessä sekä hoitaa tarvittaessa erityistehtäviä. Sisäisen tarkastuksen toimialaan kuuluvat kaikki organisaatiotasot ja tytäryhtiöt. Merkittävimmissä tytäryhtiöissä suoritetaan sisäinen tarkastus vuosittain ja verkostoyhtiöissä kolmen vuoden välein. Sisäinen tarkastus laatii vuosiohjelman, jonka mukaan se tekee itsenäisesti tarkastuksia eri puolilla konsernia, mutta se voi suorittaa myös erikoistarkastuksia. Vuosiohjelman hyväksyy tarkastusvaliokunta, jolle sisäinen tarkastus myös raportoi säännöllisesti. Lisäksi tarkastajilla on aina mahdollisuus ottaa tarvittaessa suoraan yhteyttä tarkastusvaliokunnan tai hallituksen jäseniin. Tilintarkastus Yhtiöllä on yksi tilintarkastaja, jonka tulee olla Keskuskauppakamarin hyväksymä tilintarkastusyhteisö. Yhtiökokous valitsee tilintarkastajan tarkastamaan kuluvan tilikauden tilit. Tilintarkastajan tehtävät päättyvät seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättyessä. Tilintarkastajan tehtävänä on tarkastaa konsernin ja emoyhtiön tilinpäätös ja kirjanpito sekä emoyhtiön hallinto. Yhtiön tilintarkastaja antaa vuositilinpäätöksen yhteydessä osakkeenomistajille lain edellyttämän tilintarkastuskertomuksen ja raportoi säännöllisesti havainnoistaan hallituksen tarkastusvaliokunnalle. Tilintarkastajan on yleisten kelpoisuusedellytysten lisäksi täytettävä tietyt lain mukaiset esteettömyysvaatimukset, jotka ovat takeena riippumattoman ja luotettavan tilintarkastuksen toimittamiselle. Tilintarkastaja vuonna 2012 Yhtiökokous valitsi Wärtsilä Oyj Abp:n tilintarkastajaksi vuodeksi 2012 KHT-yhteisö KPMG Oy Ab:n. Päävastuullisena tilintarkastajana vuonna 2012 toimi Virpi Halonen. Kaikkien konserniyhtiöiden tilintarkastajille maksettiin vuonna 2012 palkkioina yhteensä 2,4 milj. euroa. Tilintarkastukseen
23 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 23 liittymättömiä konsulttipalkkioita maksettiin tilintarkastajille yhteensä 1,6 milj. euroa. Nämä palkkiot liittyivät pääasiassa verokonsultointiin. Sisäinen valvonta Wärtsilän sisäisen valvonnan päätekijät Wärtsilän sisäisen valvonnan tavoitteet perustuvat kansainväliseen COSO-malliin. Wärtsilän määritelmän mukaan sisäinen valvonta on Wärtsilän hallituksen, johdon, konserniyhtiöiden hallitusten ja muun henkilöstön toteuttama prosessi, jonka tarkoituksena on antaa kohtuullinen varmuus yhtiön toiminnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta. Sisäisen valvonnan piiriin kuuluvat Wärtsilän kaikki politiikat, prosessit, käytännöt ja organisaatiorakenteet, jotka auttavat johtoa ja viime kädessä hallitusta varmistamaan, että Wärtsilän asettamat tavoitteet täyttyvät, että liiketoimintaa hoidetaan eettisesti ja kaikkien soveltuvien lakien ja määräysten mukaisesti, että yhtiön omaisuutta, brändi mukaan lukien, hoidetaan vastuullisesti ja että taloudellinen raportointi on asianmukaista. Sisäinen valvonta ei ole erillinen prosessi tai toimintakokonaisuus vaan olennainen osa Wärtsilän kaikkea toimintaa. Sisäisen valvonnan järjestelmä toimii konsernin kaikilla tasoilla. Sisäisen valvonnan järjestelmän ylläpidossa ja kehittämisessä päämääränä on entistä tuloksellisempi liiketoiminta ja samalla lakien ja määräysten noudattaminen kaikissa maissa, joissa Wärtsilällä on toimintaa. Tavoitejohtaminen Suunnittelu ja tavoitteiden asettaminen ovat kiinteä osa Wärtsilän tavoitejohtamista. Ne ovat normaalia johtamistoimintaa eivätkä kuulu yhtiön sisäisen valvonnan järjestelmään. Tavoitteiden asettaminen on kuitenkin sisäisen valvonnan tärkeä edellytys. Tavoitejohtamisprosessin kautta asetetaan vuosittain Wärtsilän konsernitason taloudelliset ja muut tavoitteet. Konsernitason tavoitteista johdetaan liiketoimintojen ja PowerTechin, konserniyhtiöiden ja lopulta yksittäisten työntekijöiden tavoitteet.
24 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 24 Vuositavoitteiden saavuttamista seurataan kuukausittaisessa johdon raportoinnissa. Liiketoimintojen ja PowerTechin tuloksia ja vuositavoitteiden saavuttamista tarkastellaan kuukausittain näiden johtoryhmien kokouksissa. Johtokunta seuraa konsernin, liiketoimintojen ja PowerTechin tuloksia ja tavoitteiden saavuttamista kuukausittain. Johtoryhmät ja johtokunta valvovat myös Wärtsilän taloudellisen raportoinnin luotettavuutta. Wärtsilän taloudellista raportointia hoidetaan yhtenäisin menetelmin kaikissa konserniyhtiöissä hyödyntäen esim. toiminnanohjausjärjestelmää (ERP) ja yhteistä tilikarttaa. Koko konsernissa sovelletaan kansainvälisiä tilinpäätösstandardeja (IFRS). Wärtsilän tilinpäätös- ja valvontaprosessilla on sisäisen valvonnan toimivuudelle oleellisen tärkeä merkitys. Taloudellisen raportoinnin luotettavuus edellyttää taloushallinnon ja laskentatoimen prosessien asianmukaista valvontaa. Hallitus arvioi säännöllisesti Wärtsilän sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan asianmukaisuutta ja tehokkuutta. Hallituksen vastuulla on myös varmistaa, että laskentatoimen ja taloushallinnon sisäinen valvonta on järjestetty asianmukaisesti. Taloudellisen raportointiprosessin valvonnasta vastaa Wärtsilä Oyj Abp:n hallituksen tarkastusvaliokunta. Konsernin talous- ja valvontatoiminnon vastuulla on tiedottaa asiaankuuluville johdon jäsenille, jos tulokset poikkeavat suunnitelmista, sekä analysoida poikkeamien syyt ja ehdottaa korjaavia toimenpiteitä. Talous- ja valvontatoiminto tukee liiketoimintoja ja PowerTechia taloudellisten tavoitteiden saavuttamisen edellyttämässä päätöksenteossa ja analyyseissä. Talous- ja valvontatoiminto vastaa myös yhtiön tavoitejohtamisprosessien ylläpidosta ja kehittämisestä niin, että eri organisaatiotasojen johto saa ajoissa luotettavaa ja asianmukaista tietoa organisaation tavoitteiden saavuttamisesta. Lisäksi talous- ja valvontatoiminto vastaa taloudellisen raportointiprosessin ja siihen liittyvien valvontajärjestelyiden kehittämisestä. Lain- ja säännöstenmukaisuuden johtaminen Lain- ja säännöstenmukaisuuden johtamisessa sovellettavilla käytännöillä ja prosesseilla on keskeinen merkitys Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmässä. Wärtsilä noudattaa paikallista lainsäädäntöä ja muita määräyksiä kaikkialla, missä sillä on toimintaa. Lain- ja säännöstenmukaisuuden johtamiseen liittyviä asioita hoidetaan ennen muuta ennakoivasti. Lakiasiainosasto tukee toimitusjohtajaa ja toimialoja näiden analysoidessa ja tehdessä päätöksiä asioissa, joihin liittyy sopimuspolitiikkaa, riskienhallintaa ja viranomaismääräyksiä koskevia näkökohtia. Keskeistä on myös säännöstenmukaisuuden johtaminen ja asianmukaista toimintaa ja käyttäytymistä niin sisäisesti kuin ulkoisestikin korostavan yrityskulttuurin vahvistaminen ja turvaaminen. Koko yhtiötä koskevat valvontamekanismit ja -prosessit ovat osa sisäistä valvontaa. Wärtsilän säännöstenmukaisuuden johtaminen perustuu yhtiön toimintaperiaatteisiin (Code of Conduct) ja asianomaisiin konsernitason politiikkoihin ja ohjeisiin. Vuonna 2012 säännöstenmukaisuuden johtamista vahvistettiin erottamalla se omaksi toiminnokseen, jotta voidaan tukea säännöstenmukaisuuden tavoitteiden saavuttamista. Henkilöstöjohtaminen Henkilöstöjohtamisen käytännöt ja prosessit ovat merkittävä osa Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmää. Sisäisen valvonnan kannalta tärkeimmät henkilöstöjohtamisen prosessit koskevat palkkausta ja työsuhde-etuja, henkilöstön kehittämistä, rekrytointia, resursoinnin hallintaa ja henkilökohtaista tavoitejohtamista sekä henkilöstön palauteprosesseja. Henkilöstötoiminto vastaa yhtiön henkilöstöjohtamisen prosessien ylläpidosta ja kehittämisestä niin, että ne tukevat tehokasta sisäistä valvontaa myös työntekijätasolla.
25 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 25 Muut johtamisjärjestelmät Johtokunta on vastuussa Wärtsilän johtamisjärjestelmän kehittämisestä ja soveltamisesta, järjestelmän toiminnan jatkuvasta parantamisesta sekä järjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamisesta. Wärtsilän johtamisjärjestelmä kattaa yhtiön kaikki globaalit prosessit ja johtamiskäytännöt, joiden tarkoituksena on varmistaa, että asiakkaiden odotukset täyttyvät. Johtamisjärjestelmän kaikin puolin moitteeton toiminta eri osa-alueilla, joita kuvataan seuraavassa, varmistaa osaltaan Wärtsilän sisäisen valvonnan tavoitteiden saavuttamisen. Laatu Wärtsilän ratkaisujen laatu, ja siten laatujohtamisen tuloksellisuus, on yhtiölle ensiarvoisen tärkeää. Wärtsilän ISO 9001:2000 -laatujärjestelmän noudattamista edellytetään kaikessa konsernin toiminnassa, ja sitä myös valvotaan kurinalaisesti. Kestävä kehitys Wärtsilä on sitoutunut vahvasti kestävään kehitykseen. Wärtsilän toiminnan kestävän kehityksen mukaisuus perustuu yhtiön visioon, missioon ja arvoihin sekä taloudelliseen kannattavuuteen. Runsaasti huomiota kiinnitetään myös Wärtsilän yhteiskunta- ja ympäristövastuuseen. Ympäristö- sekä työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmät ovat käytössä maailmanlaajuisesti tulosten parantamiseksi entisestään. Riskienhallinta Wärtsilän sisäisen valvonnan tarkoituksena on tukea yhtiön tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteiden saavuttamista uhkaavat riskit on tunnistettava ja arvioitava, jotta niitä voidaan hallita. Riskien tunnistaminen ja arviointi ovat siis sisäisen valvonnan perusedellytyksiä. Wärtsilän sisäisen valvonnan mekanismit ja käytännöt antavat johdolle varmuutta siitä, että riskienhallintaa toteutetaan suunnitellulla tavalla. Wärtsilä on määritellyt ja toteuttanut yksikkö- ja prosessitasojen sekä tietojärjestelmien valvontatoimenpiteet. Eri tasojen valvontatoimenpiteitä tarvitaan, jotta kaikentasoisia riskejä voidaan suoraan torjua. Wärtsilän riskienhallinnan prosessit käsittävät konsernitason riskiarvioinnit ja riskienhallintaprosessit sekä projektikohtaiset riskiarvioinnit ja projektien riskienhallinnan. Konsernitason riskiarviointiprosessin tuloksena laaditaan toimintasuunnitelmia tunnistettujen ja ensisijaisiksi katsottujen riskien varalta. Kukin liiketoiminto ja PowerTech raportoivat tärkeimmistä riskeistään johtokunnalle. Johtokunta myös seuraa määriteltyjen riskienhallintasuunnitelmien toteutusta säännöllisesti. Wärtsilä Oyj Abp:n hallitus on vastuussa konsernin kokonaissietokyvyn määrittelystä eri riskien suhteen. Tarkoituksena on varmistaa, että Wärtsilällä on riittävät välineet ja resurssit riskien hallintaan. Toimitusjohtaja on johtokunnan avustuksella vastuussa Wärtsilän koko toiminnan riskienhallinnan organisoinnista ja sen asianmukaisuuden varmistamisesta. Liiketoimintojen ja PowerTechin johdon vastuulla on laatia toimintasuunnitelmat tärkeimpien riskiensä varalta. Wärtsilän keskeisimmät strategiset ja operatiiviset riskit ja rahoitusriskit on esitetty osassa Riskit ja riskienhallinta.
26 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 26 Tietohallinto Tietohallinnolla on keskeinen merkitys Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmässä. Tietojärjestelmät ovat tehokkaan sisäisen valvonnan kannalta kriittisen tärkeitä, sillä monet valvontatoimenpiteet perustuvat tietotekniikkaan. Arvot ja valvontaympäristö Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmän perustana ovat yhtiön arvot: energia, innostus ja erinomaisuus. Yhtiön arvot heijastuvat päivittäiseen kanssakäymiseen toimittajien, asiakkaiden ja sijoittajien kanssa sekä myös Wärtsilän sisäisiin ohjeistuksiin, politiikkoihin, käsikirjoihin, prosesseihin ja käytäntöihin. Sisäinen valvontaympäristö määrää sisäisen valvonnan periaatteet ja vaikuttaa henkilöstön tietoisuuteen valvonnasta. Valvontaympäristö tuo kurinalaisuutta ja antaa perusteet kaikille muille sisäisen valvonnan komponenteille. Wärtsilän valvontaympäristön elementit sisältyvät yrityskulttuuriin, henkilöstön rehellisyyteen, eettisiin arvoihin ja ammattitaitoon, sekä henkilöstön hallitukselta saamaan huomioon ja ohjaukseen. Wärtsilän arvot ja valvontaympäristö antavat hallitukselle ja johdolle kohtuullisen varmuuden siitä, että sisäisen valvonnan tavoitteet saavutetaan. Toimitusjohtaja ja johtokunta määrittelevät Wärtsilän arvot ja eettiset periaatteet (joita toimintaperiaatteet, Code of Conduct, heijastavat) ja näyttävät esimerkkiä asianmukaisesta yrityskulttuurista. Arvot, eettiset periaatteet ja yrityskulttuuri luovat yhdessä pohjan sisäiselle valvonnalle. Toimitusjohtaja ja johtokunta vastaavat yhdessä Ship Power-, Power Plants- ja Servicesliiketoimintojen sekä PowerTechin johdon kanssa Wärtsilän arvojen välittämisestä koko organisaatioon. Liiketoimintaprosessit Wärtsilän liiketoimintaprosesseihin nivotut valvontamekanismit ovat sisäisen valvonnan tehokkuuden kannalta keskeisen tärkeitä. Liiketoimintaprosessien valvonta auttaa varmistamaan, että kaikki Wärtsilän sisäisen valvonnan tavoitteet saavutetaan. Tämä pätee erityisesti toiminnan tehokkuuden ja Wärtsilän kannattavuuden ja maineen turvaamiseen. Liiketoimintojen ja PowerTechin johto on velvollinen varmistamaan, että määritellyt konsernitason prosessit ja valvontamekanismit ovat käytössä heidän vastuualueellaan ja että niitä noudatetaan. Jos konsernitason prosesseja tai valvontamekanismeja ei ole, liiketoimintojen ja PowerTechin johto on velvollinen varmistamaan, että ko. tarkoitusta varten on määritelty ja otettu käyttöön liiketoiminnon tai PowerTechin omat prosessit, jotka takaavat riittävän valvonnan. Ohjeistus ja viestintä Ohjeet ja käsikirjat Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmän, eli esimerkiksi hallinnointijärjestelmän, johtamisjärjestelmän, tavoitejohtamisprosessin ja muiden liiketoiminta-, ym. prosessien, osa-alueet on kuvattu erilaisissa ohjeissa ja käsikirjoissa. Tärkeimmät konsernitason politiikat ja ohjeet on koottu Wärtsilän konsernikäsikirjaan. Konsernin laskentatoimen käsikirja sisältää kaikissa konserniyhtiöissä noudatettavat laskentatoimen ja taloudellisen raportoinnin ohjeistukset. Käsikirja tukee Wärtsilän
27 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 27 taloudelliselle raportoinnille asetettujen luotettavuustavoitteiden saavuttamista. Wärtsilän johtokunnan jäsen hyväksyy konsernitason politiikat ja niiden muutokset. Konsernitason ohjeiden ja käsikirjojen lisäksi liiketoiminnoilla ja PowerTechilla on kunkin tarpeita vastaavia omia ohjeistuksia. Liiketoimintojen ja PowerTechin ohjeet ja käsikirjat ovat yhdenmukaisia konsernin ohjeiden ja käsikirjojen kanssa siten, että ristiriitaisuuksia ei ole. Tiedotus ja viestintä Tehokas sisäisen valvonnan järjestelmä vaatii riittävää, oikea-aikaista ja luotettavaa tietoa, jotta johto pystyy arvioimaan yhtiön tavoitteiden saavuttamista. Tarvitaan sekä taloudellista että muuta tietoa niin yhtiön sisäisistä kuin ulkoisistakin tapahtumista ja toiminnasta. Henkilöstöllä on mahdollisuus antaa johdolle (esim. suoraan lakiasiainosastolle, säännöstenmukaisuustoiminnolle tai sisäiselle tarkastukselle) vapaamuotoista palautetta ja kertoa havaitsemastaan kyseenalaisesta toiminnasta. Kaikki ulkoinen viestintä hoidetaan konsernin tiedotuspolitiikan mukaisesti. Seuranta Seurannalla tarkoitetaan prosessia, jonka avulla Wärtsilän sisäisen valvonnan järjestelmää ja sen suorituskykyä arvioidaan pitkällä aikavälillä. Omaa toimintaa seurataan Wärtsilässä toisaalta jatkuvasti ja toisaalta erillisten arviointien, kuten sisäisten tarkastusten, tilintarkastusten ja laatuauditointien, avulla. Liiketoimintojen ja PowerTechin johdon vastuulla on varmistaa, että kunkin vastuualueella noudatetaan soveltuvia lakeja ja määräyksiä. Wärtsilän johto suorittaa seurantaa osana normaalia johtamistyötä. Hallituksen tarkastusvaliokunta arvioi ja varmentaa Wärtsilän sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan asianmukaisuuden ja tehokkuuden. Sisäinen tarkastus avustaa tarkastusvaliokuntaa Wärtsilän sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan asianmukaisuuden ja tehokkuuden arvioinnissa ja varmentamisessa tekemällä vuosisuunnitelmansa mukaisesti säännöllisiä sisäisiä tarkastuksia konsernin tukitoiminnoissa ja juridisesti itsenäisissä yksiköissä. Wärtsilän sisäistä valvontaa arvioivat myös yhtiön tilintarkastaja ja muut varmentavat tahot, mm. laatuauditointien suorittajat. Konsernin talous- ja valvontatoiminto valvoo taloudellisen raportoinnin prosessien ja valvonnan noudattamista. Talous- ja valvontatoiminto seuraa myös ulkoisen ja sisäisen talousraportoinnin oikeellisuutta. Lakiasiainosasto ja säännöstenmukaisuustoiminto seuraavat konsernitason politiikkojen noudattamista. Ulkoinen tilintarkastaja tarkastaa ulkoisen vuositalousraportoinnin oikeellisuuden. Palkat ja palkitseminen vuonna 2012 Hallituksen jäsenten palkkiot Varsinainen yhtiökokous päättää vuosittain hallituksen jäsenten palkkioista toimikaudeksi kerrallaan. Yhtiökokous hyväksyi vuodelle 2012 seuraavat hallitusten jäsenten palkkiot: jäsenet euroa / vuosi varapuheenjohtaja euroa / vuosi puheenjohtaja euroa / vuosi
28 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 28 Vuosipalkkiosta noin 40% maksetaan Wärtsilän osakkeina. Lisäksi kullekin jäsenelle maksetaan kokouspalkkiota 400 euroa hallituksen kokoukselta, jossa on ollut läsnä. Puheenjohtajan kokouspalkkio maksetaan kaksinkertaisena. Kullekin nimitysvaliokunnan ja palkitsemisvaliokunnan jäsenelle maksetaan kokouspalkkiota 500 euroa valiokunnan kokoukselta, jossa on ollut läsnä ja kullekin tarkastusvaliokunnan jäsenelle euroa valiokunnan kokoukselta, jossa on ollut läsnä. Puheenjohtajan kokouspalkkio maksetaan kaksinkertaisena. Wärtsilän hallituksen jäsenille maksettiin päättyneeltä tilivuodelta palkkioita rahana yhteensä ,00 euroa. Hallituksen jäsenet eivät kuulu yhtiön optio-ohjelmaan eivätkä bonusjärjestelmään. Hallitukselle maksetut palkkiot (TEUR) Kokouspalkkiot Vuosipalkkiot Yhteensä Hallitus Mikael Lilius, puheenjohtaja Matti Vuoria, varapuheenjohtaja Maarit Aarni-Sirviö Kaj-Gustaf Bergh Alexander Ehrnrooth Paul Ehrnrooth Lars Josefsson Gunilla Nordström Markus Rauramo saakka Bertel Langenskiöld Vuonna 2012 Wärtsilän osakkeina maksetut palkkiot Hallitus Osakkeita, kpl Mikael Lilius, puheenjohtaja Matti Vuoria, varapuheenjohtaja Maarit Aarni-Sirviö 803 Kaj-Gustaf Bergh 803 Alexander Ehrnrooth 803 Paul Ehrnrooth 803 Lars Josefsson 803 Gunilla Nordström 803 Markus Rauramo 803
29 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 29 Hallituksen jäsenten Wärtsilä-osakkeiden omistus Hallitus Osakkeita, kpl Mikael Lilius, puheenjohtaja Muutos Matti Vuoria, varapuheenjohtaja Muutos Maarit Aarni-Sirviö Muutos Kaj-Gustaf Bergh Muutos Alexander Ehrnrooth Muutos Paul Ehrnrooth Muutos Paul Ehrnrooth, määräysvaltayhteisön kautta Muutos Lars Josefsson Muutos Gunilla Nordström 803 Muutos Markus Rauramo Muutos Toimitusjohtajan ja johtokunnan palkitseminen Hallitus päättää toimitusjohtajan ja johtokunnan jäsenten palkitsemisesta ja sen perusteista. Toimitusjohtajan ja johtokunnan jäsenten palkka muodostuu kuukausipalkasta ja bonuksesta. Bonuspalkkion ehdot päättää yhtiön hallitus vuosittain. Toimitusjohtajan ja johtokunnan bonuspalkkiot maksetaan tilikaudelle asetettujen kannattavuustavoitteiden saavuttamisen perusteella. Tulospalkan osuus kokonaispalkasta voi olla korkeintaan yksi kolmannes. Lisäksi hallitus on päättänyt pitkäaikaisesta, yhtiön osakkeiden kurssikehitykseen sidotusta bonusohjelmasta konsernin ylimmälle johdolle. Toimitusjohtajalla on oikeus jäädä eläkkeelle täytettyään 60 vuotta. Hänen eläkkeensä määräytyy maksuperusteisen eläkejärjestelmän mukaisesti. Eläkemaksu on tietty prosenttiosuus vuosipalkasta. Yhtiön toimesta tapahtuvan irtisanomisen yhteydessä 6 kuukauden irtisanomisajan palkan lisäksi maksettavan korvauksen määrä vastaa 18 kuukauden palkkaa. Eräiden johtokunnan jäsenten valinnainen eläkeikä on 60 vuotta. Näiden henkilöiden lisäeläke perustuu siihen julkiseen eläkejärjestelmään, jonka piirissä ko. henkilöt ovat. Heidän eläkkeensä määräytyy etuusperusteisen eläkejärjestelmän mukaisesti. Eläke on 60% eläkepalkasta. Toimitusjohtaja Björn Rosengrenin taloudelliset edut: Palkka vuonna 2012: 614 tuhatta euroa Bonukset vuonna 2012: 75 tuhatta euroa
30 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 30 Osakkeen markkina-arvon kehitykseen perustuvat tulospalkkiot: -* Valinnainen eläkeikä: 60 Irtisanomisaika: 6 kuukautta Yhtiön toimesta tapahtuvan irtisanomisen yhteydessä maksettava korvaus: 18 kuukauden palkka + 6 kuukauden irtisanomisajan palkka. * Pitkäaikaisille, osakkeen markkina-arvon kehitykseen perustuville tulospalkkio-ohjelmille on varattu 424 tuhatta euroa. Lisätietoja johtokunnan palkitsemisesta on konsernitilinpäätöksessä, liite 28. Lähipiiritapahtumat Johtokunnan jäsenten Wärtsilä-osakkeiden omistus Johtokunta Osakkeita, kpl Björn Rosengren Muutos Raimo Lind Muutos Päivi Castrén 0 Muutos Jaakko Eskola 0 Muutos Lars Hellberg 0 Muutos Kari Hietanen 144 Muutos Atte Palomäki 600 Muutos Vesa Riihimäki 0 Muutos Christoph Vitzthum 932 Muutos Kuukausittain päivitettävät tiedot toimitusjohtajan ja johtokunnan jäsenten omistamista osakkeista ovat saatavissa yhtiön internetsivuilta osoitteessa Kannustinjärjestelmät Toimitusjohtajan ja johtokunnan jäsenten kannustinjärjestelmistä ja niiden perusteista päättää yhtiön hallitus. Hallitus päättää myös mahdollisista ylimmän johdon pitkäaikaisista kannustinohjelmista, elleivät ne lain mukaan kuulu yhtiökokouksen päätettäviksi. Muiden johtajien ja päälliköiden bonusjärjestelmistä päättää johtokunta. Johdon lyhyen aikavälin kannustinjärjestelmät Konsernissa on globaalisti kaikissa liiketoiminnoissa käytössä oleva bonusjärjestelmä. Bonus perustuu konsernin kannattavuuteen ja sovittuihin henkilökohtaisiin tavoitteisiin. Bonusjärjestelmän piirissä on noin johtajaa ja päällikköä.
31 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 31 Konsernin toimihenkilöt ja työntekijät kuuluvat erilaisten bonus- tai tulospalkkiojärjestelmien piiriin. Kussakin maassa toimitaan asianomaisen maan palkkiojärjestelmistä säädettyjen lakien tai sopimusten mukaisesti. Konsernin bonusjärjestelmien ja muiden tulospalkkiojärjestelmien piiriin kuuluu yhteensä noin 60% konsernin henkilöstöstä. Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmät Hallitus on päättänyt pitkäaikaisesta, yhtiön osakkeiden kurssikehitykseen sidotusta bonusohjelmasta konsernin ylimmälle johdolle. Bonusohjelman piirissä on noin 100 johtajaa. Bonuksen suuruus riippuu osakkeiden kurssikehityksestä ennalta määrätyllä aikavälillä. Bonukselle asetetaan yläraja. Bonusjärjestelmä huomioi 50% maksetuista osingoista. Vuoden 2009 bonusohjelma päättyi vuoden 2011 lopussa, ja ohjelman bonukset maksettiin huhtikuussa Vuoden 2010 bonusohjelma käsitti bonusoikeutta. Bonuksen suuruus riippuu kurssikehityksestä kahden vuoden pituisen jakson aikana; perusteena on 30,01 euron kurssinoteeraus. Bonuksen yläraja on 7,50 euroa bonusoikeutta kohti, ja bonus huomioi 50% maksetuista osingoista. Vuoden 2010 bonusohjelman bonukset erääntyvät maksettavaksi huhtikuussa Vuoden 2011 bonusohjelma käsitti bonusoikeutta. Bonuksen suuruus riippuu kurssikehityksestä kolmen vuoden pituisen jakson aikana; perusteena on 23,34 euron kurssinoteeraus. Bonuksen yläraja on 10,00 euroa bonusoikeutta kohti, ja bonus huomioi 50% maksetuista osingoista. Vuoden 2011 bonusohjelman bonukset erääntyvät maksettavaksi helmikuussa Johtokunnan jäsenten on käytettävä kolmannes mahdollisesta bonuksesta Wärtsilän osakkeiden hankintaan. Riskit ja riskienhallinta Wärtsilän normaaliin toimintaan liittyy erilaisia riskejä. Kaikkeen yritystoimintaan liittyy riskejä, ja liiketoiminnasta odotettavissa olevat tuotot on suhteutettava niihin liittyviin riskeihin. Riskienhallinnan tehtävänä on varmistaa yhtiön strategian tehokas toteutuminen ja tavoitteiden toteutuminen niin lyhyellä kuin pitkälläkin aikavälillä. Olennaista on tunnistaa tavoitteiden saavuttamisen mahdollisesti estävät riskit ja arvioida, ovatko ne hyväksyttävällä tasolla. Riskien välttäminen, lieventäminen, siirtäminen ja jopa vain valvonta edellyttävät toimenpiteitä. Tätä varten luotuun järjestelmälliseen riskienhallintaprosessiin kuuluu aktiivisia, ennakoivia, suojaavia ja ehkäiseviä työkaluja, joilla sekä suojaudumme uhilta että käännämme tietyt riskit mahdollisuuksiksi. Riskejä voi hallita vain, jos ne tunnistetaan ja ymmärretään etukäteen ja niiden hallitsemiseksi laaditaan suunnitelmia. Riskienhallinta on siksi olennainen osa sekä Wärtsilän strategista että operatiivista johtamista. Riskienhallinnan periaatteet Riskienhallinnan tehtävä on arvioida ja hallita jatkuvasti yritystoiminnassa esiintyviä mahdollisuuksia ja uhkia asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja toiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi. Riskienhallinnan perustana on Wärtsilän toimintojen ja tuotteiden koko elinkaaren aikainen korkea laatu sekä jatkuva, systemaattinen työ vahinkojen ennalta ehkäisemiseksi kaikilla organisaatiotasoilla periaatteella "jokainen on vastuunkantaja". Pitkällä aikavälillä vain näin menetellen voidaan riskikustannuksia alentaa.
32 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 32 Hallitus ja johtokunta tekevät päätökset ja antavat ohjeet strategisissa asioissa. Liiketoiminnat vastaavat omien strategisten tavoitteidensa saavuttamisesta sekä riskiensä hallinnasta ja torjunnasta. Riskienhallintatoiminto on osa rahoitustoimintoa, joka raportoi talous- ja rahoitusjohtajalle (CFO). Riskienhallintatoiminto kartoittaa eri liiketoiminta-alueiden riskit, valmistelee riskienhallintapolitiikan, tekee liiketoiminta-alueiden kanssa yhteistyötä käytännön riskientorjunnassa ja kehittää yhdessä vakuutusyhtiöiden ja meklareiden kanssa tarvittavat globaalit ja paikalliset vakuutusratkaisut. Tarkastusvaliokunta tarkastaa ja arvioi riskienhallinnan riittävyyden. Riskiraportointi Riskiraportointi Riskien torjunta kuuluu normaaliin liiketoiminnan johtamiseen. Kunkin liiketoiminnan johto pitää vuosittain johtokunnan kokouksessa katsauksen, joka käsittää myös riskit ja riskientorjunnan. Syksyllä ennen budjetointikierrosta järjestetään taloutta koskeva johdon katsaus, jossa esitetään konsernin ja kaikkien liiketoimintojen riskikartta. Riskit määritellään joko sisäisiksi tai ulkoisiksi ja kvantifioidaan euromääräisiksi, ja niiden todennäköisyys arvioidaan. Sen jälkeen valmistellaan konsernin riskiraportti ja esitellään se hallitukselle. Riskinhallinta on osa liiketoimintojen johtamisprosesseja ja ja liiketoimintojen johtoryhmien normaalia työjärjestystä. Liiketoiminnat ovat vastuussa niihin kuuluvien maantieteellisten liiketoiminta-alueiden, tuotelinjojen ja toimitusyksiköiden riskienhallinnan organisoinnista ja raportoinnista sekä seurannasta. Konsernin riskienhallintatoiminto koordinoi konsernitason riskienhallintaa ja riskiraportointia. Sisäinen tarkastus on vastuussa riskienhallintaprosessin tarkistamisesta vuosittain. Riskikategoriat Määrittelemme riskin epävarmuuden vaikutukseksi tavoitteisiimme. Mahdollisuuden hyödyntämättä jääminen on myös potentiaalinen riski. Riskin suuruus määritellään tapahtuman todennäköisyyden ja siitä todennäköisesti aiheutuvien vahinkojen tuloksena. Wärtsilän keskeisimmät riskit on jaettu neljään
33 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 33 kategoriaan: strategiset, operatiiviset, vahinko- ja rahoitusriskit. Todennäköiset vahingot ovat suurimmat strategisissa ja operatiivisissa riskeissä ja pienimmät vahinko- ja rahoitusriskeissä. Riskikategorioiden tärkeimmät riskit määritellään Wärtsilän riskiluotaimen avulla. Riskiluotaimet laaditaan liiketoimintojen ja konsernin riskienhallintatoiminnon vuosittaisissa riskienarviointikokouksissa liiketoimintojen johtoryhmien käyttöön ja arvioitavaksi. Tämän jälkeen liiketoimintakohtaiset luotaimet yhdistetään yhdeksi konsernin riskiluotaimeksi, joka esitellään hallitukselle. Tarkoituksena on tukea riskeihin liittyvää keskustelua ja tarjota nopea katsaus alueista, joihin riskienhallinnan tulisi painoittua. Riskiluotain Strategiset riskit Strategisten riskien kartoitus on osa konsernin strategista suunnitteluprosessia. Wärtsilälle strategisia riskejä ovat sellaiset riskit, joilla voi toteutuessaan olla pitkäaikaisia vaikutuksia liiketoimintaan. Liiketoimintaympäristöön liittyvät riskit Maailmantalouden ja omien asiakastoimialojemme syklisyys vaikuttaa tuotteidemme kysyntään sekä rahoitusasemaamme ja liiketulokseemme. Wärtsilän asemaa syklisillä markkinoilla vakauttavat tietyssä määrin kapasiteetin ulkoistamiseen perustuva joustava, useita tuotteita käsittävä tuotantomalli sekä
34 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 34 vakaa liiketoimintarakenne, jossa suuri osa liikevaihdosta tulee Services-liiketoiminnasta. Tärkeitä Wärtsilään ja sen asiakkaisiin ja toimittajiin epäsuorasti vaikuttavia taloudellisia seikkoja ovat mm. rahoituslaitosten likviditeetti ja omavaraisuus, ja näin ollen niiden mahdollisuus ja halukkuus myöntää luottoa, valtiolliset elvytysohjelmat varsinkin energia- ja infrastruktuurisektoreilla, monenkeskisten instituutioiden kuten IFC:n (International Finance Corporation) toiminnan tehostuminen sekä vientiluottojen ja -takuiden saatavuus. Wärtsilän suhteellisen suuri tilauskanta antaa aikaa sopeuttaville toimenpiteille. Ympäristömääräysten toimeenpano merkitsee huomattavaa kasvupotentiaalia tietyillä liiketoimintasegmenteillä, mutta vaikutukset vuoden 2012 liiketoimintaan olivat vähäiset. Wärtsilä osti vuonna 2012 Hamworthyn, mikä on laajentanut ympäristöratkaisutarjontaamme ja tukee kasvutavoitteitamme. Wärtsilä seuraa jatkuvasti ympäristömääräysten aikataulussa ja laajuudessa mahdollisesti tapahtuvia muutoksia. Markkina- ja asiakasriskit Wärtsilän Power Plants -liiketoiminnassa suurten voimaloiden kysyntä kehittyi myönteisesti vuonna 2012, ja vuoden aikana saimme historiamme kaksi suurinta tilausta. Yleisesti ottaen aktiviteetti OECDalueen ulkopuolisilla markkinoilla pysyi korkealla, mutta OECD-maiden investoinnit voimantuotantoon ovat viivästyneet heikon kasvun vuoksi. Wärtsilän voimalakanta on jakautunut maantieteellisesti tasaisesti. Voimaloita on toimitettu kaikkiaan 169 maahan. Tämä pienentää sekä markkina- että asiakasriskejä voimalaliiketoiminnassa. Merenkulku- ja laivanrakennusteollisuuden liiketoimintaympäristö on haastava, ja maailman talouskehitykseen liittyvät huolet aiheuttavat edelleen epävarmuutta. Ship Power -asiakassegmenttien kehitys jatkui epätasaisena vuonna Kauppalaivoissa ongelmana on yhä yleinen ylikapasiteetti, kun taas erikoisalusten segmentissä ja etenkin offshore-teollisuudessa investointeja tehdään edelleen. Eteläkorealaiset, kiinalaiset ja japanilaiset telakat hallitsevat laivanrakennusmarkkinoita. Wärtsilällä on hyvä asema kaikilla laivanrakentamisen päämarkkinoilla ja kaikissa merkittävissä alustyypeissä, mikä pienentää yksittäiseen asiakkaaseen tai maantieteelliseen alueeseen liittyviä riskejä. Services-liiketoiminta kasvoi 5% vuonna 2012, ja pitkän aikavälin volyymin uskotaan kasvavan samaa tahtia moottorikannan ja talouden yleisen kehityksen kanssa. Kauppalaivasegmentin nykytilanne on kuitenkin Services-liiketoiminnalle haasteellinen. Wärtsilällä on yli palvelu- ja varaosa-asiakasta ja noin MW:n aktiivinen moottorikanta, joten riippuvuutta yksittäisistä asiakkaista tai asiakassegmenteistä ei juuri ole. Wärtsilä on viime vuosina keskittynyt voimakkaammin luotonhallintaprosesseihinsa voidakseen paremmin hallita tiettyjen asiakassegmenttien kasvavasta velkaantumisasteesta ja heikentyneestä kannattavuudesta aiheutuvia riskejä. Yksittäisistä asiakkaista aiheutuvat riskit ovat pieniä, mutta koko toimialan tilanteen heikkeneminen voisi heikentää Wärtsilän Services-liiketoiminnan kannattavuutta. Kilpailutilanne- ja hintariski Nestemäisiä polttoaineita käyttävien voimalaitosten markkinoilla Wärtsilän pääkilpailijoita ovat MAN Diesel, Caterpillar (MAK) ja Rolls-Royce. Maakaasuun perustuvassa voimantuotannossa pääkilpailijoita ovat kaasuturbiinien valmistajat, kuten GE ja Siemens. Maakaasuun ja nestemäisiin polttoaineisiin perustuvien voimaloiden kokonaismarkkinat pienenivät huomattavasti vuoden 2012 alkupuoliskolla. Haastavassa markkinatilanteessa Wärtsilän osuuden kokonaismarkkinoista odotetaan kasvavan. Wärtsilän menestyksen taustalla on joustava voimantuotantoratkaisu, joka käy moniin eri sovelluksiin ja voimalakokoluokkiin.
35 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 35 Ship Power -liiketoiminnassa hintakilpailu jatkui tiukkana. Merkittävimmät kilpailijat päämoottoreissa ovat MAN Diesel, Caterpillar (MAK) ja Hyundai Heavy Industries (HiMSEN). Kilpailutilanteessa ja markkinaosuuksissa ei tapahtunut merkittäviä muutoksia vuonna Propulsiolaitteistoissa kilpailutilanne on hajanainen, ja eri tuotekategorioissa on eri kilpailijoita. Yksi tärkeimmistä kilpailijoista näissä tuotteissa on Rolls-Royce. Ympäristöratkaisuissa sekä pumppu- ja kaasuratkaisuissa markkinat ovat erittäin pirstoutuneet. Näillä tuotealueilla tärkeimpiä kilpailijoita on Alfa Laval. Kokonaisratkaisujen myynti pelkkien yksittäisten tuotteiden sijaan vähentää hintavaihteluita. Wärtsilän kehittyminen järjestelmäintegraattoriksi, jolla on automaatio- ja laivasuunnitteluosaamista, on osoittautunut erittäin tärkeäksi uusista, entistä laajemmista ja enemmän lisäarvoa tuottavista projekteista kilpailtaessa. Suuret projektit saattavat kuitenkin lisätä liiketoiminnan volyymin vaihtelua projektin ajoituksesta riippuen. Services-liiketoiminnassa Wärtsilällä ei ole suoranaisia kilpailijoita, joilla olisi vastaavanlainen laaja yhden toimittajan palvelutarjonta. Muiden moottoritoimittajien huoltoverkostoja lukuun ottamatta huoltomarkkinoilla on vain harvoja globaaleja toimijoita. Etenkin kauppalaivasegmenttiin kohdistuvat kannattavuuspaineet voivat lisätä kilpailua huoltopalveluissa tällä asiakassegmentillä. Hintakilpailu on aina ollut yleistä etenkin tietyissä asiakasryhmissä ja sovelluksissa, mutta tuon ryhmän koko ei ole muuttunut merkittävästi. Poliittiset ja lainsäädännölliset riskit Wärtsilä on läsnä lähes 200 paikkakunnalla yli 70 maassa, ja voimalaitoksia on toimitettu 169 maahan. Poliittisen ympäristön sekä lainsäädännön kehittymisellä voi olla merkittäviä vaikutuksia Wärtsilän liiketoimintaan. Wärtsilä seuraa aktiivisesti eri markkina-alueiden poliittista kehitystä ja lainsäädäntöä ja on vuorovaikutuksessa eri toimielimien kanssa konsernin liiketoiminnalle merkittävissä hankkeissa. Merkittävä osa vaikuttamisesta tapahtuu etu- ja toimialajärjestöjen kautta. Poliittista kehitystä ja lainsäädännön kehittymistä seurataan sekä konsernitasolla että tytäryhtiöissä. Ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyvät riskit Wärtsilä on arvioinut kestävään kehitykseen liittyviä riskejään, mukaan lukien ilmastonmuutokseen liittyviä riskejä, sekä strategisissa että operatiivisissa riskikartoituksissa. Niiden ei kuitenkaan todettu olevan merkittäviä. Kestävään kehitykseen, ilmastonmuutokseen ja Wärtsilän tuotteisiin liittyvät mahdolliset liiketoimintariskit liittyvät päästörajoituksiin ja asiakkaiden asennemuutoksiin polttomoottoreiden ja fossiilisten polttoaineiden käytön osalta. Ympäristölainsäädännön muutoksista johtuvat riskit liittyvät erilaisten päästöjen muodostamaan monimutkaiseen kokonaisuuteen, saatavissa olevien polttoaineiden ja päästöjen väliseen tasapainoon, käytettävissä olevaan ympäristötekniikkaan, sen vaikutukseen laitosten kokonaishyötysuhteeseen sekä viranomaisvaatimusten täyttämiseksi käytettävissä olevien vaihtoehtojen taloudelliseen kannattavuuteen. Edelläkävijän asema teknologian kehittämisessä pienentää Wärtsilän yritysvastuuseen liittyviä riskejä ja tukee tiukkenevien ympäristömääräyksien tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä. Wärtsilä on vuosien varrella jatkuvasti parantanut tuotteidensa hyötysuhdetta ja samalla etsinyt keinoja alentaa niistä aiheutuvia päästöjä. Wärtsilän tuotteiden polttoainejoustavuus mahdollistaa useiden eri polttoaineiden käytön, kaasu ja uusiutuvat polttoaineet mukaan lukien, ja joustava käytettävyys antaa mahdollisuuden suuren tuuli- ja aurinkoenergiakapasiteetin asentamiseen sähköverkon luotettavuutta heikentämättä. Wärtsilän teknologian avulla voidaan minimoida myös energiantuotannon vedenkulutus. Makean veden puutteen arvioidaan olevan yksi suurimmista ihmiskunnan tulevaisuuden haasteista. Merenkulkualalla Wärtsilä voi pienentää laivojen hiilijalanjälkeä optimoidun laivasuunnittelun ja optimaalisten propulsioratkaisujen avulla. Environmental Solutions -toiminto tarjoaa vaihtoehtoisia teknologioita SO x -päästöjen pienentämiseen sekä jäte- ja painolastiveden käsittelyyn. Power Plants -
36 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 36 liiketoiminnassa Wärtsilän Smart Power Generation -konsepti tukee vähähiilistä voimantuotantoa, kuten tuuli- ja aurinkoenergian hyödyntämistä sekä maakaasukäyttöisiä voimaloita. Wärtsilä tarjoaa monenlaisia päästöjä vähentäviä ja polttoainetehokkuutta parantavia jälkiasennusratkaisuja. Lisätietoja on vuosikertomukseen liitetyssä erillisessä kestävän kehityksen raportissa. Poikkeamiin, korruptioon ja vilppiin liittyvät riskit Wärtsilä noudattaa lakeja ja omia sisäisiä määräyksiään kaikessa liiketoiminnassaan. Wärtsilän toimintaperiaatteet (Code of Conduct) toimivat työntekijöiden tärkeimpänä ohjeistuksena. Wärtsilä on sitoutunut liiketoiminnoissaan korkeisiin eettisiin periaatteisiin ja rehellisyyteen tavoitteenaan ehkäistä korruptiota sekä toimintaperiaatteiden, korruption vastaisen politiikan ja säännöstenmukaisuuden raportointia koskevan politiikan rikkomukset. Wärtsilän säännöstenmukaisuusprosessit on integroitu kaikkiin liiketoimintoihin, ja jokainen työntekijä on omalta osaltaan vastuussa säännösten noudattamisesta ja toimintansa eettisyydestä ja rehellisyydestä. Wärtsilä on täysin sitoutunut noudattamaan korruption vastaisia lakeja ja säännöksiä. Wärtsilän korruption vastaisessa politiikassa kielletään yksiselitteisesti kaikenlainen korruptio ja lahjonta, ja ylin johto suhtautuu ehdottoman kielteisesti kaikenlaiseen korruptioon ja vilppiin. Vuonna 2012 säännöstenmukaisuuden johtamista vahvistettiin erottamalla se omaksi Compliancetoiminnokseen. Compliance-toiminto edistää sääntöjen noudattamista koko konsernissa ja pyrkii jatkuvasti lisäämään tietoutta korruptioon ja lahjontaan liittyvistä riskeistä. Toiminto on päävastuussa konsernin politiikoista ja toimintatavoista, koulutuksesta, säännösten noudattamiseen liittyvästä tutkinnasta, säännösten noudattamatta jättämisen seuraamuksista sekä raportoinnista. Toiminnon keskeisiä tehtäviä ovat Wärtsilän Compliance-ohjelman jatkokehittäminen ja korkean eettisen kulttuurin vaaliminen. Compliance-toiminto tukee yhteistyössä konsernihallinnon muita toimintoja riskienhallintaan liittyvässä toiminnassa. Wärtsilä tiedostaa riskin joutua ulkopuolisten toimijoiden vilpin kohteeksi ja että korruption ja vilpin riski on korostunut monilla yhtiön toiminta-alueilla. Siksi Wärtsilä noudattaa aina korkeita eettisiä toimintaperiaatteita ja edellyttää tiukkojen korruption vastaisten menettelytapojensa, kuten korruption vastaisten ja kolmansiin osapuoliin liittyvää lahjontariskiä koskevien politiikkojensa, ehdotonta noudattamista. Teknologiariskit Wärtsilä pyrkii kasvattamaan ratkaisujensa kilpailukykyä ja siten pienentämään teknologiariskejään vankalla T&K-työllä ja innovatiivisuudella. Uusien tuotteiden kehitystyössä lähtökohtana on Wärtsilän strategian mukaisesti tarjota elinkaariratkaisuja ja keskittyä hyötysuhteeseen esimerkiksi hyödyntämällä laivasuunnittelua, sähkö- ja automaatio-osaamista sekä ympäristötekniikkaa. Teknologiajohtajana Wärtsilän on myös säilytettävä tuotteidensa kustannustehokkuus, ja siksi se painottaa erityisesti moottoreiden hyötysuhdetta ja päästöjen torjuntaa.
37 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 37 Liiketoiminta, riskit ja mahdollisuudet Operatiiviset riskit Operatiivisten riskien hallinta on osa liiketoiminta-alueiden päivittäistä työtä. Mahdollisuuksia ja riskejä tunnistetaan, arvioidaan ja hallitaan päivittäin, ja niistä raportoidaan, ja niiden hallinta osoitetaan asianmukaiselle johtamistasolle. Mahdollisuuksien ja riskien tila arvioidaan säännöllisesti (viikoittain tai kuukausittain) ja tarvittaessa ryhdytään jatkotoimenpiteisiin.
38 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 38 Riskienhallintaprosessi Valmistusriski Kaikissa suurimmissa toimituskeskuksissa on toteutettu riskiarvioinnit. Lisäksi on tehty merkittäviä turvallisuuden parantamiseen ja riskien torjuntaan liittyviä investointeja. Wärtsilällä on käytössä laatu-, ympäristö- ja työterveys- ja turvallisuusjärjestelmät sekä muita tuottavuutta ja turvallisuutta edistäviä järjestelmiä. Wärtsilä on laatinut tärkeimmille toimituskeskuksilleen toiminnan jatkuvuuden varmistavat suunnitelmat. Wärtsilä analysoi jatkuvasti tuotantoaan ja koko toimitusketjun kapasiteettikustannuksia.
39 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 39 Toimittaja- ja alihankkijariski Wärtsilän keskitetty hankintatoiminto (WSM) vastaa kaikista strategisista hankinnoista. WSM johtaa ja valvoo vastuualueellaan Wärtsilän toimittajaverkostoa ja varmistaa, että toimittajien suorituskyky vastaa Wärtsilän odotuksia. Toimittajien suorituskykyä mitataan siksi jatkuvasti. Toiminnan jatkuvuuden suunnitteluun kuuluu olennaisena osana jatkuva toiminnan keskeytysriskin arviointi yhteistyössä toimittajiemme kanssa. Vakuutusyhtiöiden kanssa on toteutettu useita toimittajariskiauditointeja yhtenä riskien torjuntaan tähtäävänä toimenpiteenä. Auditoinnit ovat nykyisin kiinteä osa WSM:n ja riskienhallintatoiminnon työtä. Lisäksi toimittajien luottokelpoisuutta seurataan kattavasti riskien torjumiseksi. Wärtsilän hankintatoiminto on kehittänyt toimintaansa pyrkimällä tiiviimpään yhteistoimintaan tärkeimpien toimittajien kanssa ja luomalla heihin pitkäaikaisia suhteita. Näiden tiiviiden suhteiden avulla WSM varmistaa, että sen toimittajilla on yhtenäinen näkemys Wärtsilän arvoista ja tavoitteista. Yhteiset arvot ja tavoitteet tukevat Wärtsilää strategisten riskien hallinnassa. Lisäksi WSM jatkaa toimittajarakenteensa kehittämistä kestävän toimittajakannan luomiseksi ja ylläpitämiseksi ja kehittää osana tätä työtä globaalia hankintatointa edelleen. Toimittajariskejä hallitaan myös käyttämällä keskeisiin komponenttitoimituksiin kahta toimittajaa. Tuotteiden elinkaari ja tuotevastuuriski Uusien tuotteiden lanseeraus sisältää aina riskejä, joita pyritään hallitsemaan T&K-prosessissa eri tavoin, esimerkiksi soveltamalla FMEA-menetelmää (Failure Modes and Effects Analysis), muita riskien eliminointivälineitä ja sisäistä validointitestausta. Wärtsilä hallitsee laaturiskejä huolellisella suunnittelulla ja valmistuksella sekä valvomalla toimitusketjun tuotteiden laatua. Wärtsilä soveltaa tuotekehitysprosessin ohjauksessa ns. porttimallia: uusi tuote päästetään markkinoille aluksi vain rajoitetusti, ja vasta testien ja jatkovalidoinnin jälkeen myyntiorganisaatiolle annetaan täydet valtuudet myydä tuotetta. Kaikki tuotantoyksiköt soveltavat laadun parantamiseksi ja lean-toimintamallin vahvistamiseksi 5S-periaatetta (englanninkielisistä sanoista sort, shine, set, standardise, sustain). Services-liiketoiminta vastaa asiakkaan laitteista koko niiden elinkaaren ajan ja hoitaa samalla kaikki takuuasiat muodostaen näin palautekanavan kentältä tuotantoon ja T&K-toimintaan. Yhtiö tekee luovutettuja tuotteita koskevan takuuvarauksen mahdollisten takuukustannusten kattamiseksi. Odottamattomia vahinkoja katetaan tuotevastuuvakuutuksella. Sopimusriskit Services-liiketoimintaa lukuun ottamatta myynti koostuu eri kokoisista projektitoimituksista. Merkittävimmät toimitukset ovat avaimet käteen -periaatteella rakennettavia voimalaitoksia. Yksittäisiin projekteihin liittyvät riskit eivät kuitenkaan nouse koko liiketoiminnan volyymiin nähden merkittäviksi. Tuotevastuuseen perustuvien korvausvaatimusten riskejä vähentävät tuotteiden ja työn koko elinkaaren suunnittelusta kaikkien tuotantovaiheiden kautta aina kenttähuoltoon kattava laatu, vakiomuotoiset myyntisopimukset sekä sopimusten tarkistusprosessi. Raaka-aineiden hintariski Öljy Öljyn hintamuutosten suoranainen vaikutus Wärtsilän tuotantotoimintaan on rajallinen ja liittyy lähinnä kysyntään. Öljyn hinnan nousu vaarantaa maailman talouskasvun ja lisää toimintakustannuksia etenkin merenkulkualalla; toisaalta se myös vilkastuttaa öljyn- ja kaasunetsintää ja -tuotantoa sekä maalla että merellä. Öljyn hinnan nousu lisää myös investointeja LNG-aluksiin, maakaasulla käyviin voimalaitoksiin
40 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 40 sekä lisääntyvässä määrin maakaasulla käyviin aluksiin. Öljyn hinnan lasku voi lykätä öljyntuotantomaiden ja -alueiden investointipäätöksiä. Wärtsilä on globaali yhtiö, jolla on toimintaa eri merenkulku- ja voimantuotantosegmenteillä. Öljyn hinnan kehityksellä voi olla näiden segmenttien kysyntään toisiinsa nähden vastakkaisia vaikutuksia. Tilanteen monitahoisuutta lisää myös maakaasun kasvava rooli Wärtsilän liiketoiminnassa. Metallit Metallien hinnoilla on epäsuora vaikutus Wärtsilän käyttämien komponenttien hintoihin. Joidenkin avainkomponenttien osalta on tehty pitkäaikaiset hankintasopimukset, jotka tasoittavat raaka-aineiden hintaheilahteluja. Sähkö Sähkön hinnalla ei ole olennaista vaikutusta Wärtsilän tuotantokustannuksiin. Power Plants - liiketoiminnassa sähkön hinnan nousu tukee asiakkaiden investointeja uuteen tuotantokapasiteettiin. Edullinen sähkön hinta ei suosi teollisuuden investointeja omaan sähköntuotantoon. Vahinkoriskit Wärtsilän henkilöstön turvallisuus pyritään takaamaan työterveys- ja turvallisuusjärjestelmillä, matkustamista koskevilla turvallisuusohjeilla sekä kriisitilanteita koskevalla ohjeistuksella. Wärtsilä on vakuuttanut henkilöstönsä asianmukaisesti, ja työturvallisuuden merkitystä korostaakseen Wärtsilän johtokunta on päättänyt asettaa konsernitason tavoitteeksi nolla poissaoloon johtanutta tapaturmaa. Tätä tarkoitusta varten on käynnistetty erityinen projekti, jonka tavoite on sisällytetty yhtiön kestävän kehityksen ohjelmaan. Ympäristövahinkoihin liittyviä riskejä torjutaan ympäristöjärjestelmillä. Wärtsilän kiinteistöyksikkö ylläpitää kiinteistörekisteriä kaikista yhtiön käytössä olevista kiinteistöistä. Yksiköstä on saatavissa neuvoja kiinteistöjen ostoon, myyntiin, vuokraamiseen ja turvallisuuteen liittyvissä asioissa. Kiinteistöjen ympäristöauditointeihin käytetään ulkopuolisia asiantuntijoita. Mikään Wärtsilän isoista tuotantoyksiköistä ei sijaitse luonnonkatastrofeille alttiilla alueilla. Katastrofiskenaarioita laaditaan ja tarvittaessa riskialttiutta torjutaan esimerkiksi sijoittamalla yksiköt tulvariskirajan yläpuolelle tai rakentamalla tulvapatoja. Wärtsilän suurimmissa tuotantoyksiköissä on toteutettu liiketoiminnan vaikutusten analyysi ja laadittu toiminnan jatkuvuussuunnitelma sekä omaisuus- että keskeytysriskien varalta. Riskit, joihin ei voida vaikuttaa omin toimenpitein, siirretään mahdollisuuksien mukaan vakuutusyhtiöille. Tavoitteena on, että henkilöstöön, omaisuuteen, toiminnan keskeytymiseen sekä toiminta- ja tuotevastuisiin liittyvät vahinkoriskit on katettu asianmukaisin vakuutuksin. Wärtsilällä on oma jälleenvakuutusyhtiö Vulcan Insurance PCC Ltd.
41 WÄRTSILÄ OYJ ABP / VUOSIKERTOMUS 2012 / Hallinnointi 41 Millainen on liiketoimintamme vakuutusturva? Rahoitusriskit Rahoitusriskit on esitetty konsernitilinpäätöksen liitetiedossa 32. Wärtsilän riskiprofiilit ja vastuut Riski Riskiprofiili Politiikka tai muu ohje Vastuullinen taho Strategiset riskit Liiketoimintaympäristöön liittyvät riskit Markkina- ja asiakasriski Kilpailutilanne- ja hintariski Poliittiset ja lainsäädännölliset riskit Ilmastonmuutokseen ja kestävään kehitykseen liittyvät riskit Wärtsilän strategia ja liiketoimintasuunnitelmat Wärtsilän strategia ja liiketoimintasuunnitelmat Wärtsilän strategia ja liiketoimintasuunnitelmat Wärtsilän strategia ja liiketoimintasuunnitelmat Erilaiset ohjeet ja riskienhallintapolitiikka Laatu-, työterveys- ja turvallisuus- ja ympäristöpolitiikka, toimintaperiaatteet, johtamisjärjestelmät (ISO & OHSAS 18001) Wärtsilän hallitus, johtokunta ja liiketoiminnat Johtokunta ja liiketoiminnat Johtokunta ja liiketoiminnat Johtokunta ja liiketoiminnat Liiketoiminnat ja T&K-, riskienhallinta- ja lakiasiaintoiminnot Liiketoiminnat, T&K- ja kestävän kehityksen toiminto