Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa - PDF
Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa
Download "Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa"
1 Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen ja Risto Hotulainen Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa Tilanne vuonna 2012 ja muutos vuodesta 2001 Tutkimuksia 347
3 Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa Tilanne vuonna 2012 ja muutos vuodesta 2001 Helsinki 2013
5 Tutkimuksia 347 Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen ja Risto Hotulainen Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa Tilanne vuonna 2012 ja muutos vuodesta 2001 Helsinki 2013
6 Tilastolliset analyysit: Jukka Marjanen Taitto: Mari-Pauliina Vainikainen ISBN (nid) ISBN (pdf) Yliopistopaino 2013
7 Helsingin yliopisto Käyttäytymistieteellinen tiedekunta Opettajankoulutuslaitos Tutkimuksia No 347 Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen ja Risto Hotulainen Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa Tilanne vuonna 2012 ja muutos vuodesta 2001 Tiivistelmä Koulutuksen vaikuttavuutta on Suomessa arvioitu vuodesta 1996 lähtien oppiainekohtaisen arvioinnin rinnalla tarkastelemalla sellaisia oppiainerajat ylittäviä valmiuksia, jotka eivät ole minkään oppiaineen erityistä aluetta mutta jotka kehittyvät hyvässä opetuksessa nuorten koulupolun etenemisen myötä. Monet näistä, mukaan lukien tämän arvioinnin kohteena oleva oppimaan oppiminen, on kirjattu Euroopan Unionin koulutuspoliittisiin asiakirjoihin avainvalmiuksina (key competences), jotka kunkin jäsenmaan tulisi koulutuksen avulla taata kansalaisilleen (EU 2006). Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointikeskus toteutti keväällä 2012 valtakunnallisen yhdeksänsien luokkien oppimaan oppimisen arvioinnin. Arvioinnin taustalla olivat useammassa viime vuosien arvioinnissa esiin nousseet merkit suomalaiskoululaisten heikentyneestä osaamisesta aiempiin arviointeihin verrattuna. Näin on tapahtunut niin Opetushallituksen oppiainekohtaisissa arvioinneissa, OECD:n viimeksi julkistetussa PISA 2009 tutkimuksessa kuin Koulutuksen arviointikeskuksen Vantaalla keväällä 2010 toteuttamassa oppimaan oppimisen arvioinnissa, jonka tuloksia saatettiin verrata vuonna 2004 samoissa kouluissa samoin tehtävin toteutetun arvioinnin tuloksiin. Koska osaamisen tason lasku oli viimeksi mainitussa erityisen voimakas, nyt toteutetun arvioinnin kohteeksi valittiin samat koulut, jotka olivat osallistuneet vastaavaan valtakunnalliseen arviointiin vuonna Tavoitteena oli selvittää, onko pääkaupunkiseudulla todettu osaamisen tason lasku havaittavissa myös koko valtakunnan tasolla. Arviointi tarjosi myös mahdollisuuden selvittää, millaiset valmiudet kouluilla nykyään on sähköisen arvioinnin toteuttamiseen ja miten tilanne on muuttunut yhdentoista vuoden aikana olihan vuoden 2001 oppimaan oppimisen arviointi Suomessa ensimmäinen, jossa tieto oppilaitten osaamisesta kerättiin laajamittaisesti verkon välityksellä. Arvioinnin painopiste on oppilaiden osaamisessa ja asenteissa peruskoulun päättövaiheessa, mutta tarkastelun kohteena on myös koulutuksellinen tasa-arvo: maantieteelliset, koulujen ja luokkien väliset erot sekä oppilaiden sukupuolen ja kotitaustan yhteys heidän osaamiseensa ja oppimisasenteisiinsa. Arviointiin osallistui noin yhdeksäsluokkalaista 65 kunnan 82 koulussa. Vastanneista 49 % oli tyttöjä ja 51 % poikia. Ruotsinkielisissä kouluissa opiskelevien osuus oli 3,4 %. Kuten vuonna 2001, arviointi toteutettiin osassa kouluista käyttäen tehtävävihkoja ja osassa kouluista testin tietokoneversiota. Vuosien 2001 ja 2012 arviointitulokset yhdenmukaistettiin IRTmallinnuksella tulosten vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Aineisto edustaa näin koko Suomen yhdeksäsluokkalaisia. Tytöt suoriutuivat osaamistehtävistä poikia paremmin kaikilla kolmella osaamisalueella: päättelytaito, matemaattinen ajattelu ja luetun ymmärtäminen. Ero oli erityisen selvä luetun ymmärtämisessä, joskin osaamisen lasku oli siinä tytöillä poikia suurempi. AVI-alueitten väliset osaamiserot olivat vähäiset. Oppilaiden kotitaustan vaikutus oli sen sijaan ilmeinen: Mitä koulutetumpia oppilaiden vanhemmat olivat, sitä paremmin oppilaat suoriutuivat eri osaamisalueiden tehtävistä. Äidin koulutuksen ja oppilaiden osaamisen välinen suhde oli samanlainen tytöillä ja pojilla. Koulujen väliset erot olivat erittäin pieniä (selitysosuus alle 2 %), mutta luokkien väliset erot varsin selvät (selitysosuus 9 % -20 %).
8 Muutos vuodesta 2001 vuoteen 2012 on merkittävä. Oppilaiden osoittaman osaamisen taso on laskenut huomattavasti. Ero on verrattavissa siihen, että suomalaisoppilaiden lukutaitopistemäärä laskisi vuoden 2009 PISA-tutkimuksen 536 pisteestä 490 pisteeseen, alle OECD keskiarvon. Oppilaiden oppimista tukevat asenteet ovat edelleen keskimäärin varsin myönteiset, mutta myös ne ovat heikentyneet selvästi aiemmasta. Koulutyötä haittaavat asenteet ovat voimistuneet, mutta muutos niissä on vähäisempi. Tyttöjen osaaminen on heikentynyt hieman poikia enemmän kolmessa tehtävässä viidestä. Oppimisasenteissa tapahtuneessa muutoksessa ei sen sijaan ole merkittävää sukupuolieroa. Koulujen väliset erot eivät ole kasvaneet, mutta yksilöiden ja luokkien väliset erot ovat. Asenteissa tapahtuneen kielteisen kehityksen voimakkuus on yhteydessä oppilaan kotitaustaan: Oppimista tukevien uskomusten heikkeneminen ja kielteisten voimistuminen on ollut vuosien 2001 ja 2012 välillä sitä vähäisempää, mitä korkeampi koulutus oppilaan äidillä on. Oppilaiden kotitausta ei sen sijaan ole yhteydessä osaamisessa tapahtuneeseen muutokseen. Heikkenemistä on myös tapahtunut niin parhaiten kuin heikoiten tehtävissä menestyneiden suorituksessa. Arvioinnin tulokset viittaavat siihen, että käynnissä on laajempi ja juuri nuorten elämään ehkä erityisen vahvasti vaikuttava kulttuurinen muutos. Koulun merkitys nuorten elämässä näyttää heikentyneen, ja koulun edustamien yhteiskunnallisten odotusten hyväksyminen näyttää olevan sen seurauksena aiempaa vahvemmin yhteydessä nuorten kotitaustaan. Koulu joutuu pakostakin kilpailemaan nuorten itse valitsemien harrastusten, sosiaalisen median ja Internetin kautta aukeavan rajattoman tiedon ja viihteen kanssa. Koulu on yhä useammalle nuorelle vain yksi, usein kriittisesti nähty kehitysympäristö muiden joukossa. Muutos ei kuitenkaan tule yllätyksenä. Vastaava osaamisen tason lasku on ollut havaittavissa muissa Pohjoismaissa jo huomattavasti aiemmin. Nyt jos koskaan on aika myöntää jo jonkin aikaa havaittavissa olleen muutoksen merkit ja avattava kansallinen keskustelu PISAmenestyksellä maailmankartalle nostetun perusopetuksemme tilasta ja tulevaisuudesta. Avainsanat: oppimaan oppiminen, arviointi, osaaminen, asenteet, osaamisen muutoksen vertailu, kansallisten arviointitulosten lasku
9 Helsingfors universitet Beteendevetenskapliga fakulteten Institutionen för lärarutbildning Undersökningar Nr 347 Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen och Risto Hotulainen Färdigheten att lära sig i slutskedet av den grundläggande utbildningen Situationen 2012 och förändringen sedan 2001 Sammandrag Vid sidan av utvärderingen av olika läroämnen har utbildningens effektivitet sedan 1996 utvärderats i Finland genom att undersöka sådana ämnesöverskridande färdigheter som inte hör till något visst läroämne men som utvecklas i all god undervisning under skolgången. Många av dessa färdigheter, inklusive färdigheten att lära sig som är föremål för den här utvärderingen, beskrivs i EU:s utbildningspolitiska dokument som nyckelkompetenser (key competences) som varje medlemsland med hjälp av utbildning ska garantera sina medborgare (EU 2006). Centret för utbildningsevaluering vid Helsingfors universitet genomförde våren 2012 en nationell utvärdering av färdigheten att lära sig i årskurs nio. Bakgrunden till utvärderingen var att flera utvärderingar under de senaste åren indikerat att de finländska elevernas kunskaper har försämrats jämfört med tidigare utvärderingar. Det här framgår av både Utbildningsstyrelsens utvärderingar i olika läroämnen, den senaste PISA-undersökningen som publicerades 2009 och av utvärderingen av färdigheten att lära sig som Centret för utbildningsevaluering genomförde i Vanda våren Resultatet av utvärderingen 2010 gick att jämföra med resultatet av en utvärdering som genomfördes i samma skolor och med samma uppgifter Eftersom kunskapsnivån hade sjunkit mycket kraftigt, valdes nu som föremål för utvärdering samma skolor som deltog i en motsvarande nationell utvärdering Syftet med utvärderingen var att undersöka om den sjunkande kunskapsnivån som konstaterats i huvudstadsregionen också syns på nationell nivå. Utvärderingen gav också möjlighet att utreda hurdana förutsättningar skolorna i dag har att genomföra elektroniska utvärderingar och hur situationen förändrats under de elva år som gått utvärderingen av färdigheten att lära sig 2001 var den första utvärderingen i Finland där information om elevernas kunskaper i större skala samlades in via internet. Tyngdpunkten i utvärderingen ligger på elevernas kunskaper och attityder i slutskedet av den grundläggande utbildningen men också utbildningsjämlikheten är föremål för utvärdering: geografiska skillnader, skillnader mellan skolor och klasser och sambandet mellan elevernas kön och hembakgrund och deras kunskaper och attityder till lärande. Cirka niondeklassare i 82 skolor i 65 kommuner deltog i utvärderingen. Av eleverna var 49 % flickor och 51 % pojkar. Andelen elever som studerar i svenska skolor var 3,4 %. På samma sätt som 2001 genomfördes utvärderingen i en del av skolorna med hjälp av uppgiftshäften och i en del av skolor elektroniskt. För att garantera resultatens jämförbarhet har utvärderingsresultaten från 2001 och 2012 samordnats med hjälp av IRT-modellen. Materialet representerar därmed alla niondeklassare i Finland. Flickorna klarade kunskapsuppgifterna bättre än pojkarna inom alla tre kunskapsområden: slutledningsförmåga, matematiskt tänkande och läsförståelse. Skillnaden var mest tydlig i läsförståelse, trots att kunskapsnivån i läsförståelse hade sjunkit mera för flickornas än för pojkarnas del. Skillnaderna mellan RFV-områdena var små. Att elevernas hembakgrund inverkar är däremot uppenbart: Ju högre utbildning elevernas föräldrar hade, desto bättre klarade eleverna uppgifterna inom de olika kunskapsområdena. Förhållandet mellan moderns utbildning och elevernas kunskaper var det samma bland både flickor och pojkar. Skillnaderna mellan skolorna var mycket små (under 2 %) men mellan klasserna relativt tydliga (9 % 20 %).
10 Förändringen från 2001 till 2012 är signifikant. Elevernas kunskapsnivå har sjunkit avsevärt. Skillnaden kan jämföras med att finländska elevers läsfärdighet skulle sjunka från 536 poäng, vilket var resultatet i PISA-undersökningen 2009, till 490 poäng, som är under medeltalet inom OECD. Eleverna har fortfarande ganska positiva attityder till lärande men också attityderna har försämrats klart jämfört med tidigare. Attityderna som inverkar negativt på skolarbetet har ökat, även om förändringen här är mindre. Flickornas kunskaper har försämrats lite mera än pojkarnas i tre uppgifter av fem. Förändringen i attityderna till lärande är i stort sett den samma bland pojkar och flickor. Skillnaderna mellan skolorna har inte ökat, däremot har skillnaderna mellan individerna och klasserna ökat. Den negativa utveckling som skett i fråga om attityder har samband med elevernas hembakgrund: Ju högre utbildning elevernas mor har, desto mindre har de positiva attityderna försämrats och de negativa förstärkts mellan åren 2001 och Elevernas hembakgrund har däremot inget samband med den förändrade kunskapsnivån. Det har skett en försämring både bland dem som klarade uppgifterna bäst och bland dem som klarade uppgifterna sämst. Utvärderingsresultatet tyder på en stor kulturell förändring som kanske inverkar särskilt mycket på ungdomarnas liv. Skolans betydelse tycks ha minskat i de ungas liv och som ett resultat av det verkar de sociala förväntningar som skolan representerar ha ett starkare samband med de ungas hembakgrund än tidigare. Skolan måste ohjälpligen konkurrera med hobbyer som de unga själva väljer, med sociala medier och med det enorma utbud av information och underhållning som finns på internet. Skolan är för de unga allt oftare bara en bland många miljöer, som de dessutom ofta förhåller sig kritiska till. Förändringen kommer ändå inte som någon överraskning. Kunskapsnivån har sjunkit på motsvarande sätt redan mycket tidigare i de övriga nordiska länderna. Nu om någonsin är det tid att inse förändringen som varit synlig redan en tid och få igång en nationell debatt om situationen och framtiden för vår grundläggande utbildning som tack vare PISA-framgångarna har fått en plats på världskartan. Nyckelord: färdighet att lära sig, utvärdering, kunskaper, attityder, sämre nationella utvärderingsresultat
11 University of Helsinki Faculty of Behavioral Sciences Department of Teacher of Education Research Report No 347 Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen and Risto Hotulainen Learning to learn at the end of basic education Results in 2012 and changes from 2001 Abstract Since 1996, educational effectiveness has been understood in Finland to include not only subject specific knowledge and skills but also the more general competences which are not the exclusive domain of any single subject but develop through good teaching along a student s educational career. Many of these, including the object of the present assessment, learning to learn, have been named in the education policy documents of the European Union as key competences which each member state should provide their citizens as part of general education (EU 2006). In spring 2012, the Helsinki University Centre for Educational Assessment implemented a nationally representative assessment of ninth grade students learning to learn competence. The assessment was inspired by signs of declining results in the past few years assessments. This decline had been observed both in the subject specific assessments of the Finnish National Board of Education, in the OECD PISA 2009 study, and in the learning to learn assessment implemented by the Centre for Educational Assessment in all comprehensive schools in Vantaa in The results of the Vantaa study could be compared against the results of a similar assessment implemented in As the decline in students cognitive competence and in their learning related attitudes was especially strong in the two Vantaa studies, with only 6 years apart, a decision was made to direct the national assessment of spring 2012 to the same schools which had participated in a respective study in The goal of the assessment was to find out whether the decline in results, observed in the Helsinki region, were the same for the whole country. The assessment also offered a possibility to look at the readiness of schools to implement a computer-based assessment, and how this has changed during the 11 years between the two assessments. After all, the 2001 assessment was the first in Finland where large scale student assessment data was collected in schools using the Internet. The main focus of the assessment was on students competence and their learning-related attitudes at the end of the comprehensive school education, but the assessment also relates to educational equity: to regional, between-school, and between- class differences and to the relation of students gender and home background to their competence and attitudes. The assessment reached about ninth grade students in 82 schools in 65 municipalities. Of the students, 49% were girls and 51% boys. The share of students in Swedish speaking schools was 3.4%. As in 2001, the assessment was implemented in about half of the schools using a printed test booklet and in the other half via the Internet. The results of the 2001 and 2012 assessments were uniformed through IRT modelling to secure the comparability of the results. Hence, the results can be interpreted to represent the full Finnish ninth grade population. Girls performed better than boys in all three fields of competence measured in the assessment: reasoning, mathematical thinking, and reading comprehension. The difference was especially noticeable in reading comprehension even if in this task girls attainment had declined more than boys attainment. Differences between the AVI-districts were small. The impact of students home-background was, instead, obvious: the higher the education of the parents, the better the student performed in the assessment tasks. There was no difference in the impact of
12 mother s education on boys and girls attainment. The between-school-differences were very small (explaining under 2% of the variance) while the between-class differences were relatively large (9 % - 20 %). The change between the year 2001 and year 2012 is significant. The level of students attainment has declined considerably. The difference can be compared to a decline of Finnish students attainment in PISA reading literacy from the 539 points of PISA 2009 to 490 points, to below the OECD average. The mean level of students learning-supporting attitudes still falls above the mean of the scale used in the questions but also that mean has declined from The mean level of attitudes detrimental to learning has risen but the rise is more modest. Girls attainment has declined more than boys in three of the five tasks. There was no gender difference in the change of students attitudes, however. Between-school differences were un-changed but differences between classes and between individual students had grown. The change in attitudes unlike the change in attainment was related to students home background: The decline in learning-supporting attitudes and the growth in attitudes detrimental to school work were weaker the better educated the mother. Home background was not related to the change in students attainment, however. A decline could be discerned both among the best and the weakest students. The results of the assessment point to a deeper, on-going cultural change which seems to affect the young generation especially hard. Formal education seems to be losing its former power and the accepting of the societal expectations which the school represents seems to be related more strongly than before to students home background. The school has to compete with students self-elected pastime activities, the social media, and the boundless world of information and entertainment open to all through the Internet. The school is to a growing number of young people just one, often critically reviewed, developmental environment among many. The change is not a surprise, however. A similar decline in student attainment has been registered in the other Nordic countries already earlier. It is time to concede that the signals of change have been discernible already for a while and to open up a national discussion regarding the state and future of the Finnish comprehensive school that rose to international acclaim due to our students success in the PISA studies. Keywords: learning to learn, assessment, cognitive competences, attitudes, Finland, comparison across tests and time, declining results
13 Sisällys Esipuhe... OSA 1: Arvioinnin päätulokset Oppimaan oppiminen keväällä Tutkimuksen taustaa ja tutkimuksen toteuttaminen... 3 Tulokset... 4 Osaaminen keväällä Osaamisessa tapahtunut muutos vuodesta 2001 vuoteen Oppimisasenteet keväällä Asenteissa tapahtunut muutos vuodesta 2001 vuoteen Yhteenveto... 7 OSA 2: Arviointiraportti 1 Johdanto Oppimaan oppiminen Oppimaan oppimisen arviointi Oppimaan oppiminen ja koulumenestys Osaaminen ja uskomukset oppimis- ja arviointitilanteessa Lukutaidon ja matemaattisten taitojen rooli oppimaan oppimisessa Asenteiden ja uskomusten teoreettinen perusta Oppimaan oppimisen arviointi osana koulutyötä Arvioinnin toteuttaminen Otos Arvioinnissa käytetyt tehtävät Osaaminen... 22
14 Päättelytaito Luetun ymmärtäminen Matemaattinen ajattelu Asenteet ja uskomukset Oppimista tukevat asenteet Koulutyötä haittaavat uskomukset Koulutyöhön sitoutuminen Oppilaiden arvio omasta kyvykkyydestä ja osaamisesta Aineiston käsittely ja analyysimenetelmät Painokertoimet Keskivirhe Regressioanalyysi Keskihajonta Ositettu tarkastelu Varianssikomponentti Tutkimuksen luotettavuus Arviointivuoden merkitys 2001 ja Arviointivälineen merkitys paperi ja tietokone High-stake vs. low-stake Loppusanat luotettavuudesta Tulokset Oppilaiden osaaminen ja asenteet vuonna Arvioinnissa osoitettu osaaminen Tyttöjen ja poikien osaaminen koko maassa Tyttöjen ja poikien osaaminen AVI-alueittain Osaaminen ja kotitausta Tytöt ja pojat osaamisryhmittäin Osaaminen: Alueet, koulut, luokat ja yksilöt... 58
15 Oppimiseen liittyvät asenteet ja uskomukset Tyttöjen ja poikien oppimisasenteet koko maassa Tyttöjen ja poikien oppimisasenteet AVI-alueittain Oppimisasenteet ja kotitausta Tytöt ja pojat asenneryhmittäin Oppimisasenteet: Alueet, koulut, luokat ja yksilöt Matematiikan koe Tyttöjen ja poikien matematiikan osaaminen Tyttöjen ja poikien matematiikan osaaminen AVI-alueittain Matematiikan osaaminen ja kotitausta Tytöt ja pojat osaamisryhmittäin matematiikan kokeessa Matematiikan koe: Alueet, koulut, luokat ja yksilöt Vuosien 2001 ja 2012 arviointitulosten vertailu Arvioinnissa osoitettu osaaminen 2001 ja Tyttöjen ja poikien osaaminen 2001 ja Tyttöjen ja poikien osaaminen AVI-alueittain 2001 ja Osaaminen ja kotitausta 2001 ja Tytöt ja pojat osaamisryhmittäin 2001 ja Osaaminen 2001 ja 2012: Alueet, koulut, luokat ja yksilöt Oppimiseen liittyvät asenteet 2001 ja Tyttöjen ja poikien oppimisasenteet 2001 ja Tyttöjen ja poikien asenteet AVI-alueittain 2001 ja Oppimisasenteet ja kotitausta 2001 ja Tytöt ja pojat asenneryhmittäin 2001 ja Oppimisasenteet 2001 ja 2012: Alueet, koulut, luokat ja yksilöt Koulukohtainen tarkastelu... 88
16 5 Lisätarkasteluja Testiosaaminen, oppilaiden uskomukset ja kouluosaaminen Toisen asteen valinta Tulosten tarkastelu aiempien vertailujen valossa Aiemmat oppimaan oppimisen arvioinnit Yhdeksäsluokkalaisten osaaminen ja asenteet 1997 ja Kuudesluokkalaisten osaaminen ja asenteet 1996 ja Oppimaan oppimisen arviointi Helsingissä Vantaan 6. ja 9.-luokkalaiset 2001, 2004 ja 2010 ja Päätelmät aiemmista oppimaan oppimisen vertailuista Kansainväliset arvioinnit PISA TIMSS Opetushallituksen arvioinnit Matematiikka Luonnontieteet Äidinkieli ja kirjallisuus Osaamisen lasku laajempana kansainvälisenä ilmiönä Muutoksen selittäminen Lähteet
17 Esipuhe Peruskoulua rakennettaessa ja kehitettäessä on haluttu, että jokaisella tulee olla taustastaan riippumatta yhtäläiset mahdollisuudet toteuttaa tavoitteensa. Vanhempien tulee pystyä luottamaan, että omalla lapsella on jokaisessa koulussa yhtäläinen mahdollisuus oppimiseen ja itsensä kehittämiseen ja vastaavasti koululla pitää olla eväät vastata kohtaamiinsa haasteisiin. Tätä edistäen opetus- ja kulttuuriministeriö on myöntänyt valtionavustusta opetusryhmäkokojen pienentämiseen sekä koulutuksellista tasa-arvoa edistäviin toimenpiteisiin. Tasa-arvoa edistävä valtionavustus on kohdennettu toimiin, joilla tuetaan haasteellisessa toimintaympäristössä toimivia kouluja ja näin kavennetaan koulujen välisiä eroja. Ministeriön tavoitteena onkin kuntien rahoituksen uudistaminen siten, että koulujen toimintaympäristö huomioidaan kuntien perusopetukseen saamien resurssien puitteissa. Perusopetuksen tehtävänä on toisaalta tarjota yksilölle mahdollisuus hankkia yleissivistystä ja suorittaa oppivelvollisuus ja toisaalta antaa yhteiskunnalle väline kehittää sivistyksellistä pääomaa sekä lisätä yhteisöllisyyttä ja tasa-arvoa. Nyky-yhteiskunnassa ja tulevaisuudessa oppimisen perustaitoihin kuuluvat luetun ymmärtäminen, matematiikka ja päättelykyky ovat tärkeä osa yleissivistystä. Lukutaito toimii kaiken oppimisen perustana, matematiikan rooli loogisen päättelykyvyn kehittymisessä on kiistaton. Kansalliset ja kansainväliset oppimistuloksia mittaavat tutkimukset ovat osoittaneet, että osaamistaso on laskussa näissä kaikkein tärkeimmissä taidoissa. Erityisesti lukutaidossa ja matematiikassa suunta on ollut 2000 luvun alkupuolen jälkeen laskeva. Myös oppilaiden väliset erot osaamisessa ovat kasvaneet. Tämä on todettu eri tutkimuksissa koulujen välisten erojen kasvuna, mutta myös koulujen sisällä olevan vaihtelun lisääntymisenä. Tämä kehitys on huolestuttava.
18 Suomessa on kasvava määrä lapsia ja nuoria, joiden osaamistason kehittäminen on haaste koulutusjärjestelmälle. Näin on, vaikka opetuksessa kyetäänkin jo nykyisin tunnistamaan oppilaiden yksilöllisiä tarpeita. Opetuksen järjestämiseen on syytä kiinnittää koulun sisällä huomiota. On aika perusteellisesti arvioida käytetyt pedagogiset ratkaisut ja niiden toimivuus nykykoulussa ja tulevaisuuden rakentajana. On aika tarttua rohkeammin uusiin tapoihin järjestää opetusta. On käytettävä kokonaisvaltaisemmin ja innostavammin nyky-yhteiskunnan mahdollistamaa tieto- ja viestintätekniikkaa oppimisen tukena. On pyrittävä vaikuttamaan positiivisesti oppilaiden asenteisiin tarjoamalla enemmän onnistumisen tunteita ja positiivisia oppimiskokemuksia. Tuttujen opetusrutiinien aika on viimeistään ohi. Tulevaisuuden oppiminen vaatii tulevaisuuden pedagogiikkaa. Helsingissä , Krista Kiuru Opetus- ja kulttuuriministeri
19 Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa OSA 1 Arvioinnin päätulokset
20 2 Hautamäki, Kupiainen, Marjanen, Vainikainen ja Hotulainen
21 Arvioinnin päätulokset 3 Oppimaan oppiminen keväällä 2012 Tutkimuksen taustaa ja tutkimuksen toteuttaminen Keväällä 2012 toteutettu valtakunnallinen yhdeksänsien luokkien oppimaan oppimisen arviointi sai alkunsa Vantaalla vuonna 2010 havaitusta huomattavasta peruskoulun yhdeksäsluokkalaisten osaamistason ja oppimista tukevien uskomusten tason laskusta (Kupiainen, Marjanen, Vainikainen & Hautamäki, 2011). Koska myös OECD:n PISA tutkimuksessa, Opetushallituksen viime vuosina toteuttamissa oppiainekohtaisissa arvioinneissa ja IEA:n TIMSS-tutkimuksessa oli havaittu laskua oppilaiden osoittamassa osaamisessa, uusi oppimaan oppimisen arviointi päätettiin toteuttaa siten, että tuloksia voitaisiin verrata keväällä 2001 toteutetun arvioinnin tuloksiin (Hautamäki ym., 2003). Arviointi kohdistettiin uuden otannan sijaan suoraan vuonna 2001 tehdyn satunnaistetun ryväsotannan kouluihin ja niiden kaikkiin yhdeksänsiin luokkiin. Edellisen tutkimuksen 82 koulusta 74 oli vielä toiminnassa aiemmalla tai uudella nimellä. Kaksi koulua oli yhdistynyt toiseen kouluun ja kuusi koulua oli lakkautettu. Vuoden 2012 arviointiin otettiin suoraan kaikki 74 aiemmin mukana ollutta koulua sekä ne kaksi koulua, joihin aiempaan arviointiin osallistuneet koulut olivat yhdistyneet. Kuusi lakkautettua koulua korvattiin maantieteellisesti niitä lähinnä sijainneilla kouluilla. Arviointiin osallistui noin yhdeksäsluokkalaista 65 kunnan 82 koulussa. Vastanneista 49 % oli tyttöjä ja 51 % poikia. Ruotsinkielisten oppilaiden osuus oli 3,4 %. Vuoden 2001 arvioinnin mukaisesti arviointi toteutettiin osassa kouluja käyttäen perinteisiä kynä-paperi tehtäviä, kun taas osassa oppilaat suorittivat tehtävät tietokoneella verkon kautta. Kymmenen koulun oppilaat jaettiin kahteen ryhmään, joista toinen teki tehtävät käyttäen kynää ja paperia ja toinen puoli käyttäen tietokonetta. Toistamalla myös tämä testivälineeseen liittyvä vertailu samanlaisena kuin vuonna 2001 voitiin paitsi taata varsinaisten arviointitulosten vertailtavuus mutta myös tutkia, miten tietokoneen käytön vaikutus arviointituloksiin on muuttunut 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen aikana. Kolmas tutkimuksen toteuttamiseen liittyvä erityiskysymys oli vertailun varmistaminen vuoden 2001 arvioinnissa käytetyn ja tällä hetkellä käytössä olevan hioutuneemman testiversion välillä. Tämä toteutettiin palauttamalla tilapäisesti testin nykyversioon joitain siitä jo poistettuja tehtäviä. Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että vuoden 2012 tutkimusaineisto sekä edustaa hyvin koko Suomea että vastaa erinomaisesti vuoden 2001 aineistoa.
22 4 Hautamäki, Kupiainen, Marjanen, Vainikainen ja Hotulainen Tuloksia voidaan näin perustellusti verrata toisiinsa. Vertailun pätevyyden tekninen varmennus on kuvattu tarkemmin arviointiraportin luvussa 3. Myös rinnakkainen kynä-paperi-tehtävien ja tietokoneen käyttö toteutui hyvin, ja laaja verkkopohjainen aineistonkeruu onnistui nyt paremmin kuin vuonna Verkossa ja paperilla tehtävät suorittaneiden oppilaiden välinen ero osaamisessa oli keväällä selvästi 2012 pienempi kuin keväällä Tieto on sikäli tervetullut, että tietokonetestauksen käyttöönotto on merkittävä kustannuksia laskeva tekijä. Internetin välityksellä tehtävät tehneiden oppilaiden tulos oli kuitenkin edelleen joissain tehtävissä hieman heikompi kuin tehtävät paperilla tehneillä, ja osassa tehtäviä oli tehtävävälineeseen liittyviä sukupuolieroja. Tulokset Osaaminen keväällä 2012 Tytöt suoriutuivat osaamistehtävistä poikia paremmin kaikilla osaamisalueilla. Erot olivat kuitenkin efektikokona mitattuna melko vähäisiä lukuun ottamatta luetunymmärtämistehtävää, jossa tyttöjen paremmuus oli huomattava (efektikoko -.41). Päättely- ja laskutehtävissä poikien välinen hajonta oli suurempaa kuin tyttöjen, kun lukutehtävissä tilanne taas oli päinvastainen. AVI-alueitten (Etelä-Suomi, Lounais-Suomi, Itä-Suomi, Länsi- ja Sisä- Suomi, Pohjois-Suomi ja Lappi) väliset osaamiserot olivat vähäisiä. Alueellisia eroja tarkasteltiin myös sukupuolittain, jolloin havaittiin Etelä-Suomen poikien suoriutuneen osaamistehtävistä Länsi- ja Sisä-Suomen ikätovereitaan paremmin. Matemaattisen ajattelun tehtävissä myös Lapin pojat menestyivät Etelä-Suomen poikia heikommin. Lapin tytöt sen sijaan menestyivät matemaattisen ajattelun tehtävissä hieman muita paremmin. Muilta osin tyttöjen väliset erot eri AVI-alueilla olivat hyvin pieniä. Äidin koulutuksen avulla mitattu kotitausta heijastui oppilaan osaamiseen. Mitä koulutetumpia oppilaiden äidit olivat, sitä paremmin oppilaat suoriutuivat kaikkien osa-alueiden osaamistehtävistä. Äidin koulutuksen ja oppilaiden osaamisen välinen suhde oli samanlainen tytöillä ja pojilla. Osaamisryhmittäin ja sukupuolen mukaan toteutettu tulosten tarkastelu osoitti, että tyttöjen ja poikien välinen osaamisero oli tilastollisesti merkitsevä kaikissa osaamisryhmissä, mutta eron merkitsevyys pieneni osaamisen tason noustessa. Luetun ymmärtämisessä dynamiikka oli kuitenkin toinen, ja tyttöjen ja poikien välinen ero kasvoi osaamisen tason noustessa. Koulutuksen tasa-arvon toteutumista tarkasteltiin lopuksi laskemalla yksilö-, luokka-, koulu- ja aluetason osuus osaamisessa esiintyvästä kokonais-
Jarkko Hautamäki, Sirkku Kupiainen, Jukka Marjanen, Mari-Pauliina Vainikainen ja Risto Hotulainen Oppimaan oppiminen peruskoulun päättövaiheessa Tilanne vuonna 2012 ja muutos vuodesta 2001 Tutkimuksia
Oppimaan oppiminen Vantaan peruskouluissa. Kolmas-, kuudes- ja yhdeksäsluokkalaiset oppijoina vuosina 2013 ja 2010
Oppimaan oppiminen Vantaan peruskouluissa Kolmas-, kuudes- ja yhdeksäsluokkalaiset oppijoina vuosina 2013 ja 2010 Jukka Marjanen Mari-Pauliina Vainikainen Sirkku Kupiainen Risto Hotulainen Jarkko Hautamäki
Oppimaan oppiminen Vantaan toisen asteen oppilaitoksissa keväällä 2012. Sirkku Kupiainen Jukka Marjanen Mari-Pauliina Vainikainen Jarkko Hautamäki
Oppimaan oppiminen Vantaan toisen asteen oppilaitoksissa keväällä 2012 Sirkku Kupiainen Jukka Marjanen Mari-Pauliina Vainikainen Jarkko Hautamäki Oppimaan oppiminen Vantaan toisen asteen oppilaitoksissa
Oppimaan oppiminen Mallikunnassa 9. luokat
Oppimaan oppiminen Mallikunnassa Mallipuiston koulu Sisällys Oppimaan oppimisen arviointi 1 Arvioinnissa käytetyt tehtävät 1 Arviointi Mallikunnassa keväällä 2010 2 Yhdeksäsluokkalaisten osaaminen ja uskomukset
OPPIMAAN OPPIMINEN VANTAAN PERUSKOULUISSA. 2016, 2013 ja 2010
OPPIMAAN OPPIMINEN VANTAAN PERUSKOULUISSA Kolmas-, kuudes- ja yhdeksäsluokkalaiset oppijoina vuosina 2016, 2013 ja 2010 Koulutuksen arviointikeskus Helsingin yliopisto Jukka Marjanen Mari-Pauliina Vainikainen