Dry Ice Finland Soodapuhallus vs. kuivajääpuhallus
Mökkien puhdistus
Soodapuhallusta voidaan käyttää esimerkiksi autojen, lentokoneiden ja muiden kulkuneuvojen maalinpoistossa sekä julkisivumateriaalien kuten tiilen, betonin puhdistuksessa. Soodapuhallus on myös suhteellisen luontoystävällinen menetelmä, mutta sille on tarjolla myös vielä ekologisempi ja siistimpi vaihtoehto; kuivajääpuhallus.
Soodapuhalluksen yhtenä haasteena emäksisyys
Soodapuhalluksen ja kuivajääpuhalluksen yksi keskeinen ero on se, että vahvasti emäksisen soodan puhdistettavaan pintaan jättämä emäksisyys on poistettava ennen mahdollista seuravaavaa pintakäsittelyä, oli se sitten maali tai jokin suoja-aine. Soodassa on korkea natriumpitoisuus, mikä tarkoittaa, että puhallustyön jälkeen kohteeseen jää helposti niin kutsuttua soodamäskiä, joka korkean suolapitoisuutensa vuoksi voi muuttaa kohdetta ympäröivän kasvuston emästasapainon ja tappaa kasvillisuuden.
Miksi soodapuhallus ei sovellu maalattaville puupinnoille?
Maalattavat pinnat pitää puhdistaa huolellisesti soodapölystä ennen maalausta. Jos maalauksessa käytetään happoa sisältävää maalia, niin sooda voi reagoida maalissa olevan hapon kanssa muodostaen hiilidioksidia. Tuloksena irtonainen tai kupruileva maalipinta. Soodapuhalletun pinnan huolellinen vesipesu on tärkeää suorittaa ennen maalausta, mutta koska puupintojen vesipesu on erittäin riskialtista kosteus -ja homevaurioriskin vuoksi soodapuhallusta ei suositella maalattaville puupinnoille. Kun soodapuhalletulle pinnalle laitetaan vettä imee puu soodaveden sisäänsä jättäen pintaan vielä suolan aiheuttamia laikkuja.
Puhdistusmenetelmä määrittää suojaustarpeen
Soodapuhalluksessa sivutuotteena syntyvä soodapöly leviää helposti laajalle alueelle, ja soodapuhallus vaatiikin kohteen huolellisen suojauksen ja huputuksen. Kuivajääpuhalluksen kohdalla tällaista tarvetta ei ole, sillä kuivajääpuhalluksessa ei synny sivutuotteena minkäänlaista puhallusjätettä. Näin ollen kuivajääpuhalluksessa myös kohteen jälkisiivous helpottuu, mikä osaltaan pienentää työn kokonaiskustannuksia.
Soodapuhalluksessa ei synny pölyä, jos työ tehdään “märkänä”, eli puhallettavaan soodaan lisätään vettä. Vedestä kuitenkin aiheutuu ongelma, sillä kohteet on suojattava vedeltä erittäin huolellisesti kosteusvaurioiden välttämiseksi. Toinen vedestä aiheutuva haaste on menetelmän muuttuminen hiovaksi – märkänä tehty soodapuhallus ei täten sovellu herkille pinnoille.
Ainoastaan kuivajääpuhallus ei hio tai vahingoita sähkölaitteita
Soodapuhalluksella varsinkaan märkänä tehtynä ei voida toteuttaa kosteusherkkien erikoiskohteiden puhdistuksia, kuten esimerkiksi sähkölaitteita tai niiden välittömässä läheisyydessä olevia kohteita. Ilman vettä puhallettunakin soodapöly on haaste. Kuivajääpuhallus on täysin vedetön ja jätteetön menetelmä, joten siinä vastaavia rajoitteita ei ole.
Soodapuhalluksessa käytettävä natriumvetykarbonaatti hajoaa kohteen pintaan osuessaan natriumkarbonaatiksi, hiilidioksidiksi ja vedeksi – tämä tarkoittaa käytännössä myös sitä, että työtä ei jäätymisen vuoksi voi tehdä pakkassäässä. Sen sijaan kuivajääpuhallus on tässäkin mielessä rajoitteeton menetelmä, sillä vettä ei käytetä puhalluksessa eikä sitä myöskään synny työn sivutuotteena.
Yleensä hankalasti pinnoista poistettavat bitumi ja purukumi ovat kuivajääpuhalluksella helposti poistettavissa. Kuivajääkiteet jäädyttävät bitumin ja purukumin ja halkaisevat ne irti pinnasta, toisin kuin kaikki muut menetelmät. Olemme tehneet purukumin poistoja kokonaisilta kävelykaduilta ja poistaneet bitumia mm. kattohuopatehtaan lattia- ja seinäpinnoista. Tutustu tästä kuivajääpuhdistuksen käyttökohteisiin!