Rakentaminen mataa pohjalukemissa - PDF
Download "Rakentaminen mataa pohjalukemissa"
1 lokakuu 2014 Rakentaminen mataa pohjalukemissa Kuva: RT/Tommi Ahlberg Rakentaminen supistuu tänä vuonna kaksi prosenttia ja supistunee myös ensi vuonna 0 1 prosenttia. Talonrakennustöitä ennakoidaan aloitettavan kuluvana vuonna 29 miljoonan kuutiometrin edestä, joka on matalin taso sitten vuoden Tänä vuonna arvioidaan aloitettavan vain asunnon rakentaminen. Toimitilarakentaminen supistuu, ja myös infrarakentamisen näkymät ovat negatiiviset. Pitkään jatkunut rakentamisen alamäki laskee työllisten määrän alle henkilön. Tänä vuonna rakentaminen supistuu kaksi prosenttia, ja menossa on jo kolmas peräkkäinen vuosi kun rakentamisen määrä laskee. Uudisrakentamisen aloituskuutiot ovat 1990-luvun laman tasolla eikä helpotusta ole näkyvissä. Talonrakennustöitä ennakoidaan aloitettavan 29 miljoonaa kuutiometriä, joka on 6 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna. Vuonna 2015 aloituskuutioiden ennakoidaan pysyvän samalla tasolla. Rakentamista kannattelee edelleen vähemmän suhdanteista riippuvainen korjausrakentaminen. Uusia asuntoja rakennetaan tänä vuonna vain Kuluttajakysyntä on yhä erittäin heikkoa taloudellisen epävarmuuden vuoksi. Ahdinko näkyy erityisesti pientalojen aloituksissa, joiden ennakoidaan laskevan peräti asuntoon tänä ja ensi vuonna. Tämä olisi tilastointihistorian matalin taso. Toimitilarakentamisessa alkuvuoden hyvä vire katkesi vuoden toisella neljänneksellä. Epävarma taloustilanne on painanut teollisuuden investoinnit poikkeuksellisen alas. Liikerakentaminen pysyy edellisvuoden tasolla. Liikenteen rakennusten aloitukset kasvavat tänä vuonna selvästi. Toimistorakentamista jarruttavat yhä korkealla pysyttelevät vajaakäyttöasteet ja heikentyvä vuokranmaksukyky. Julkisten palvelurakennuksien aloitukset laskevat selvästi viime vuoden kasvun jälkeen. Infrarakentamisen näkymät ovat heikot. Vaikka hallitus päätti syyskuussa yhdessä pääkaupunkiseudun kuntien kanssa mittavista toimista liikenne- ja asuntoinvestointien vauhdittamiseksi, päätösten vaikutukset näkyvät rakennusalalla vasta viipeellä. Lisäksi infrarakentamista näivettävät valtion ja kuntien perusväylänpidon määrärahojen leikkaukset sekä talonrakentamisen pohjatöiden vähentyminen. Työllisyys painuu myös alaspäin Ensimmäisellä vuosipuoliskolla rakentaminen supistui 2,6 prosenttia edellisvuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Rakennusinvestoinnit puolestaan supistuivat 3,2 prosenttia vastaavalla ajanjaksolla. Asuinrakentamisen investoinnit laskevat edelleen eniten. Myös toimitilojen investoinnit supistuvat. Sekä uudistuotannon volyymi että rakennusluvat ovat supistuneet tammi-heinäkuussa 7 prosenttia edellisvuodesta. Rakentamisen kokonaistuotannon arvo oli Forecon Oy:n laskelmien perusteella vuonna 2013 yhteensä 28,6 miljardia euroa. Viime vuonna korjausrakentamisen osuus kasvoi uudisrakentamista suuremmaksi, koska uudisrakentaminen takkuaa. Korjausrakentamisen merkitys tulee korostumaan myös jatkossa. Pitkään jatkuneesta heikosta suhdanteesta johtuen yritykset ovat alkaneet vähentää henkilöstöään. Rakennusalan työllisten määrän ennakoidaan laskevan Uudisrakentaminen viimeksi näin vähäistä 1990-luvun lamassa. tänä vuonna henkilöön, ja ensi vuonna laskun ennakoidaan jatkuvan. Sekä maailmantalouden että Suomen kasvunäkymiä on korjattu keväästä alaspäin. Oman lisänsä ennustettavuuden heikentymiseen ovat tuoneet geopoliittiset riskit. Vuonna 2015 Suomen talouden ei ennakoida edelleenkään kasvavan, koska vientikysyntä ei virkoa ja kotimarkkinoiden kysyntä on hyydytetty korkeiden verojen sekä sääntelyn tuomin lisäkustannuksin. Kokonaistuotannon ja rakentamisen kehitys Rakentamisen määrä
2 2 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu 2014 Talonrakentaminen Talojen uudisrakentamisen ennakoidaan supistuvan 7 prosenttia tänä vuonna. Asuinrakentamisen määrä jatkaa vähentymistään. Toimitilojen rakentaminen vähenee hieman eikä selvää piristymistä ole näköpiirissä. Talonrakentamisen aloitusmääräksi arvioidaan kuluvana vuonna yhteensä 29 miljoonaa kuutiometriä. Viimeksi näin matalalla tasolla on oltu vuonna Korjausrakentaminen kasvaa edelleen. Rakennusteollisuuden suhdannenäkymät ovat heikentyneet vuoden loppua kohden mentäessä. Myös luottamus on laskenut finanssikriisin jälkeisiin uusiin pohjalukemiin. Rakennustuotannon arvo vuonna 2013 T alojen uudisrakentaminen supistui 8,4 prosenttia vuonna Kuluvan vuoden osalta kehitys on edelleen ollut mollivoittoinen. Sekä asuntojen että toimitilojen uudisrakentaminen on laskenut. Aloitettujen kuutioiden määrä laski vuoden ensimmäisen vuosipuoliskon aikana 8 prosenttia edellisvuoden vastaavan ajan ennakkotietoihin verrattuna. Talonrakentamisen aloitusmäärien arvioimista hankaloittaa tilastoitujen aloituskuutioiden alipeittoisuus. Etenkin liike- ja toimistorakentamisen puolella liike- ja liikenteen rakennusten tiedoista puuttuu muun muassa joitakin pääkaupunkiseudun suuria kohteita. Todellinen aloitusmäärä on siten jonkin verran nyt tilastoituja lukuja suurempi. Ensi vuonna talojen uudistuotannon volyymi supistuu edelleen. Sekä asunto- että toimitilarakentaminen vähenevät yhä. Korjausrakentaminen sen sijaan jatkaa tasaista kasvuaan painottuen asuntojen korjaamiseen. Keskeiset suhdannekuvaajat e 2015e Bruttokansantuote, määrän muutos, % 2,6-1,5-1,2-0,5 0,0 Euribor, 3 kk, % 1,4 0,6 0,2 0,2 0,1 Ansiotasoindeksi, muutos, % 2,7 3,2 2,1 1,2 1,0 Rakennuskustannusindeksi, muutos, % 3,3 2,4 1,0 1,0 1,0 Maarakennuskustannusindeksi, muutos, % 6,1 5,3 0,8 1,0 1,0 Rakentaminen 1, määrän muutos, % 1,2-4,7-2,3-2,0-0,5 Korjausrakentaminen 2,3 2,5 2,5 3,0 2,5 Rakennusinvestoinnit, määrän muutos, % 5,1-6,2-3,6-2,0-0,5 Talorakennukset 6,4-6,3-4,8-2,2-0,2 Maa- ja vesirakennukset -1,0-5,8 3,1-1,0-2,0 Talonrakennustuotannon käynnistyminen, milj. m 3 38,0 33,0 30,9 29,0 29,0 Asuinrakennukset 12,9 11,6 10,6 9,1 8,9 Vapaa-ajan rakennukset 1,0 0,8 0,8 0,7 0,7 Liike- ja toimistorakennukset 6,9 5,8 4,1 4,7 5,0 Julkiset palvelurakennukset 2,6 2,6 3,0 2,4 2,6 Teollisuus- ja varastorakennukset 8,9 6,9 6,4 6,4 6,7 Maatalousrakennukset 3,1 2,9 3,8 3,4 2,7 Muut rakennukset 2,6 2,4 2,2 2,1 2,2 Asuntotuotannon käynnistyminen, kpl Vapaarahoitteiset Valtion tukemat asunnot Helsingin Arabianrantaa. Kuva: Venni Ahlberg Työllinen työvoima, henkilöä Rakennusliikkeiden kansainvälinen toiminta, mrd. 3,7 4,0 3,8 4,0 Käyttökate, rakennusliikkeet, % liikevaihdosta 4,7 5,2 7,5 7,0 Käyttökate, rakennustuoteteollisuus, % liikevaihdosta 10,7 9,6 10,7 9,0 1 Kiinteähintainen arvonlisäys Lähde: Tilastokeskus, ARA, Suomen Pankki, RT. Kuluttajien odotukset omasta taloudesta vuoden kuluttua Rakennusteollisuuden luottamusindikaattori
3 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu Asuntotuotanto Tänä vuonna arvioidaan aloitettavan asunnon rakentaminen. Määrä on 10 prosenttia viime vuotta vähemmän. Ensi vuonna asuntoaloitusten ennakoidaan laskevan entisestään asuntoon. Suurin muutos on tapahtunut jo pitkään pudotuksessa olleisiin omakotitalojen aloituksiin. Tänä ja ensi vuonna omakotitalojen aloituksia ennakoidaan kertyvän vain Asuntomarkkinoiden hyytyminen on kasvattanut valmiiden myynnissä olevien asuntojen määrää selvästi. Epävarmuus jarruttaa edelleen kuluttajakysyntää. Asuntojen uudisrakentaminen supistui viime vuonna 7 prosenttia. Asuntoaloituksia sen sijaan kertyi suhdannetilanteeseen nähden varsin paljon, yhteensä asuntoa. Kappalemääräisiä aloituksia nosti tuotannon painottuminen pienempiin asuntoihin. Vapaarahoitteisten asuntojen kysyntää tukivat erityisesti asuntorahastot. Kuluvana vuonna asuntoaloitukset ovat vähentyneet talouden nousun siirryttyä taas tuonnemmaksi. Heikko suhdanne ja asuntokaupan kitka ovat näkyneet erityisesti omakotitalojen aloituksissa. Näiden määräksi ennakoidaan tänä vuonna vain 6 000, joka on tilastointihistorian matalin taso. Kerrostaloasuntojen aloitukset ovat laskeneet myös, mutta laskua vaimentaa kysynnän painottuminen kerrostaloihin. Asuntorahastojen aktiivisuus on jatkunut myös tänä vuonna, mikä on osaltaan vastannut pienien vuokra-asuntojen puutteeseen kasvukeskuksissa. RT:n syyskuun asuntotuotantokyselyn perusteella tänä vuonna aloitetaan noin asunnon rakentaminen. Määrä on asuntoa vähemmän kuin kesäkuun arvioissa. Suunnitelmat ensi vuodelle ovat suunnilleen samaa tasoa. Vuokra-asuntojen osuus kaikista aloituksista on pysynyt edelleen varsin korkealla tasolla. Asuntoja oli syyskuun alussa myynnissä kaikkiaan reilut kappaletta. Näistä valmistuneita oli yhteensä noin asuntoa. Valmiiden myynnissä olevien asuntojen määrä on noussut selvästi keväästä. Asuntotuotantokyselyn lukuihin ei sisälly RT:hen kuulumattomien yritysten eikä yleishyödyllisten yhteisöjen asuntoaloitukset, jotka on otettu huomioon oheisessa asuntoaloitusten ennustetaulukossa. Valtion toimet eivät vauhdita vuokra-asuntojen tuotantoa Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA) teki viime vuonna lainapäätöksen asunnon rakentamiseksi. Aloitusmäärä pysyi suurin piirtein ennallaan vuoteen 2012 verrattuna. Kuluvalle vuodelle ARAn hyväksymisvaltuutta on nostettu, mutta tuotantoa on rajoittanut hidas valmistelutyö erityisesti 20-vuotisen korkotukimallin Korkotukimallin pitää saada rakennuttajat liikkeelle. osalta. Tänä vuonna ARA-asuntojen määrän ennakoidaan jäävän suurin piirtein viime vuoden tasolle, asuntoon. Keskeisin muutos ARA-tuotannossa on tapahtunut rakenteessa. Normaalien vuokra-asuntojen ja asumisoikeusasuntojen välisen tuotantokytköksen purkaminen kesällä minihallitusneuvotteluiden yhteydessä on lisännyt asumisoikeusasuntojen aloituksia. Myös valtion takauslaina on kiinnostanut rakennuttajia kuluvan vuoden aikana. Vuonna 2015 korkotukilainojen hyväksymisvaltuudet nousevat noin miljardista eurosta 1,25 miljardiin euroon. Näin ollen ARA-tuotannon arvioidaan nousevan ensi vuonna asuntoon. Tämä edellyttää kuitenkin, että 20-vuotinen korkotukimalli saisi rakennuttajia liikkeelle. Asuntojen aloitusmäärät laskevat Kuluttajien asunnon ostoaiko- mukset ovat edelleen vaimeita heikon tulokehityksen sekä työttömyyden kasvun seurauksena. Asuntorahoitus sen sijaan on helpottunut viime vuodesta edelleen alentuneiden korkojen ja pankkien kiristyneen kilpailun myötä. Jatkuva kaupungistuminen vaikuttaa monin tavoin asuntomarkkinoihin ja lisää näiden eriytymistä. Osa alueista taantuu, kun taas maakuntien keskuskaupungit jatkavat kasvamistaan, mikä heijastuu asuntojen hintoihin sekä myös asuntolainamarkkinoihin. Kotitaloudet ovat nostaneet tänä vuonna uusia asuntolainoja erityisen vähän. Asuntojen hinnanlaskupaineita ovat vähentäneet edelleen laskeneet kaupankäyntimäärät. Heikkenevän talouskehityksen seurauksena paheneva työttömyys voi pitkittyessään lisätä myyntiin tulevien asuntojen määrää ja tarjonnan kasvaessa johtaa asuntojen hintojen laskuun. Asuntoaloitukset Asuntoja, kpl e 2015e Rivi- ja kerrostalot Vapaarahoitteiset asunnot ARA-asunnot Omakotitalot Vapaarahoitteiset asunnot Muut rakennukset Yhteensä Vapaarahoitteiset asunnot ARA-asunnot ARA-asunnot sisältävät myös välimallin asunnot vuonna 2011 Lähde: Tilastokeskus, ARA, RT Valmiit myynnissä olevat asunnot Aloitetut asunnot talotyypeittäin Kotitalouksien uudet nostetut asuntoluotot ja keskikorko Vapaarahoitteisen asuntotuotannon käynnistymistä haittaavia tekijöitä Lähde: Asuntotuotantokysely, syyskuu 2014, RT
4 4 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu 2014 Liike- ja toimistorakennukset Liike- ja toimistorakentamisen aloitukset kasvavat tänä vuonna 4,7 miljoonaan kuutiometriin. Tilastotiedoista puuttuu vielä toteutuneita aloituksia, mutta arviossa on otettu huomioon tietojen täydentyminen kuluvan vuoden aikana. Luvat ovat kuitenkin laskeneet tammi-heinäkuussa neljä prosenttia. Toimistorakentamista jarruttaa edelleen korkeana pysyttelevät vajaakäyttöasteet. Liikenteen rakentamisessa vilkkain vaihe alkaa olla takanapäin. Talonrakennustuotanto, kaikki rakennukset Liike- ja toimistorakennusten uudisrakentamisen määrä supistui viime vuonna 21 prosenttia. Aloitukset vähenivät 29 prosenttia 4,1 miljoonaan kuutiometriin. Tämän vuoden alkupuoliskolla liike- ja toimistorakennusten aloitukset ovat tilastojen mukaan jatkaneet laskuaan. Rakennusluvat kasvoivat vielä ensimmäisten kuukausien aikana, mutta kääntyivät selvään laskuun vuoden toisella neljänneksellä. Tästä huolimatta lupien ja aloitusten kuutiot ovat erkaantuneet poikkeuksellisen kauas toisistaan. Taustalla on kaksi syytä. Ensinnäkin heikko suhdanne jarruttaa etenkin liikerakentamista eivätkä kaikki luvan saaneet hankkeet käynnisty. Kaupan ala käy monen muun toimialan tavoin läpi rakennemurrosta. Uusia investointeja harkitaan entistä tarkemmin samalla kun kuluttajien ostovoima supistuu. Toisaalta aloitusten vähyyttä selittää aloitustietojen puutteellisuus. Tilastokeskus täydentää aloitustietoja aina seuraavan vuoden kesään asti, joten on mahdollista että aloitusmäärät korjaantuvat nykyisestä tasosta selvästi ylöspäin. Tällä hetkellä aloitustiedot eivät kata kaikkia liikenteen ja liikerakennusten tietoja esimerkiksi pääkaupunkiseudulta. Kuluvana vuonna liikerakennushankkeita käynnistetään 2,6 miljoonan kuutiometrin edestä, joka on samaa tasoa kuin viime vuonna. Selvää piristymistä ei ole odotettavissa vielä ensi vuonnakaan vaan aloitusten ennakoidaan jäävän vajaaseen 3 miljoonaan kuutiometriin. Korkeat vajaakäyttöasteet vähentävät edelleen toimistojen rakentamista Toimistorakennuksia aloitettiin viime vuonna vain 0,4 miljoonan kuutiometrin edestä. Alkuvuonna toimistorakennusten lupakehitys oli positiivista, mutta kääntyi kesään mennessä selvään laskuun. Aloitusten ennakoidaan kasvavan tänä vuonna vain hitusen 0,5 miljoonaan kuutiometriin. Kiinteistökaupat ovat lisääntyneet kuluneen vuoden aikana selvästi. Erityisesti ulkomaisten sijoittajien mielenkiinto Suomen kiinteistömarkkinoita kohtaan on kasvanut muutaman hiljaisen vuoden jälkeen. Uusia hankkeita käynnistyy kuitenkin vain vähän, koska vuokrakysyntä on hiipunut. Tämä näkyy erityisesti liikekiinteistöjen uudisrakentamisessa. Ensi vuonna liike- ja toimistorakennusten aloituksia arvioidaan kertyvän enemmän kuin tänä vuonna, 5 miljoonaa kuutiometriä. Ennustetut vuosikohtaiset aloituskuutiot voivat vielä hyvinkin vaihdella riippuen siitä, miten pääkaupunkiseudun suuret aluehankkeet ajoittuvat tälle ja parille seuraavalle vuodelle. Asuinrakennukset Liike- ja toimistorakennukset Julkiset palvelurakennukset Julkisten palvelurakennusten aloitukset laskevat tänä vuonna noin viidenneksen edellisvuodesta. Kuntien talous kiristyy entisestään, mikä heijastuu myös rakennusinvestointeihin. Sairaaloiden sekä koulujen rakentamisen suurin kasvu on rakennuslupien perusteella takanapäin. Korjaustarve ei ole kuitenkaan hävinnyt mihinkään. Julkisten palvelurakennusten rakentaminen kasvoi vuonna 2013 yhteensä 3 prosenttia uudisrakentamisen volyymi-indeksin perusteella. Rakentamisen aloituksia kertyi yhteensä 3 miljoonan kuutiometrin verran. Uudistuotannon volyymi-indeksin perusteella julkinen palvelurakentaminen kasvaa tänä vuonna 15 prosenttia edellisvuodesta. Kehitys on kuitenkin laskemaan päin. Hoitoalan rakennusten rakennusluvat laskivat selvästi tämän vuoden toisella neljänneksellä. Lähes jokaisessa suuremmassa kaupungissa vireillä olleet sairaaloiden rakennushankkeet ovat jo alkaneet. Myös opetusrakennusten osalta suunta on selvästi alaspäin. Suurin selittäjä julkisen rakentamisen laskun taustalla on kuntien tiukentuva taloustilanne. Kuntatalouden säästöjä on haettava laajalti, ja suurten investointihankkeiden lykkääminen on helppo tapa kohentaa kunnan taloutta lyhyellä aikavälillä. Pitkällä aikavälillä julkisten palvelurakennusten elinkaarikustannusten minimoinnissa tulisi huomioida riittävästi korjaustarve. Näihin haasteisiin vastaavien erilaisten rahoitusratkaisujen etsiminen onkin tässä suhdannetilanteessa erityisen järkevää. Julkiset palvelurakennukset Teollisuus- ja varastorakennukset Kastellin monitoimitalo Oulussa. Kuva: Venni Ahlberg
5 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu Teollisuus- ja varastorakennukset Varastorakentamisen kasvu jatkuu tänä vuonna ja kompensoi teollisuusrakentamisen laskun. Teollisuus- ja varastorakentamisen aloitukset laskivat 6,4 miljoonaan kuutiometriin vuonna Uudisrakentamisen volyymi-indeksillä mitattuna tuotanto supistui 11 prosenttia vastaavana aikana edellisvuodesta. Tänä vuonna teollisuus- ja varastorakentamisen aloituksia kertynee saman verran kuin viime vuonna. Teollisuusrakentaminen laskee edelleen jatkuvan epävarman investointiympäristön seurauksena. Teollisuusrakentamisen aloituksia ennakoidaan kertyvän kuluvana vuonna vain 2,7 miljoonan kuutiometrin verran. Teollisuusrakennusten aloitukset ovat viimeksi olleet tällä tasolla keskellä 1990-luvun syvintä lamaa kesällä Tuolloin käytiin 2,5 miljoonassa kuutiometrissä. Nykyisten investointien vähyyttä selittää teollisuuden rakennemuutos sekä investointiympäristön epävarmuus. EK:n kesäkuun investointitiedustelun perusteella teollisuusyritysten investointihalukkuus oli hyvin varovaisessa kasvussa, mutta talousnäkymien heikentyessä kesän ja alkusyksyn aikana investointiaikeet eivät liene ainakaan kasvaneet. Varastorakentaminen sen sijaan kasvaa tänä vuonna. Aloituksia arvioidaan kertyvän 3,8 miljoonaa kuutiometriä, joka on neljänneksen viime vuotta enemmän. Kasvua selittää Muut rakennukset logistiikka-alan hyötyminen verkkokaupan vilkastumisesta. Vaikka kaupan ala epäröi liikerakennusten suhteen, varastorakennusinvestointeja toteutetaan pääväylien välittömään läheisyyteen. Pääkaupunkiseudulle rakennettavan suurinvestoinnin eri rakentamisvaiheet nostavat myös kuluvan vuoden aloituksia. Suomeen tulevien nestemäisten maakaasuterminaalien rakentaminen ajoittuu myöhemmäksi. Vuonna 2015 teollisuus- ja varastorakentamisen aloituksia arvioidaan kertyvän 6,7 miljoonaa kuutiometriä. Pitkään laskeneet teollisuusrakennusten aloitukset kääntyvät kasvuun, kun patoutunut investointitarve alkaa vähitellen purkautua. Maatalousrakentaminen laskee heikentyneen yrittäjätulon sekä EU:n investointitukipolitiikan myötä. Vapaa-ajan asuinrakentamisessa lasku jatkuu jo neljättä vuotta. Talonrakennustuotannon käynnistyminen, milj. m 3 Viimeiset 10 v. keskimäärin e 2015e Ammattirakentaminen 26,5 27,0 23,5 21,3 21,0 21,7 Asuinrakennukset 5,2 6,0 5,8 5,6 5,3 5,2 Kerrostalot 3,9 4,8 4,6 4,6 4,4 4,3 Rivitalot 1,2 1,2 1,2 1,0 0,9 0,9 Liike- ja toimistorakennukset 6,8 6,9 5,8 4,1 4,7 5,0 Liikerakennukset 4,4 4,2 3,4 2,5 2,6 2,8 Toimistorakennukset 1,1 1,2 1,0 0,4 0,5 0,8 Liikenteen rakennukset 1,3 1,5 1,4 1,2 1,7 1,4 Julkiset palvelurakennukset 1 2,8 2,7 2,7 3,1 2,5 2,7 Hoitoalan rakennukset 0,8 0,8 0,9 1,1 1,0 1,0 Kokoontumisrakennukset 0,9 0,8 0,9 0,7 0,5 0,6 Opetusrakennukset 1,0 0,9 0,8 1,1 0,8 0,9 Teollisuus- ja varastorak. 9,3 8,9 6,9 6,4 6,4 6,7 Teollisuusrakennukset 5,2 4,6 4,1 3,3 2,7 3,3 Varastorakennukset 4,1 4,3 2,8 3,0 3,8 3,4 Muut rakennukset 2,5 2,6 2,4 2,2 2,1 2,2 Omatoiminen rakentaminen 12,1 11,0 9,6 9,6 7,9 7,2 Erilliset pientalot 7,4 6,9 5,8 5,0 3,8 3,8 Vapaa-ajan asuinrakennukset 1,1 1,0 0,8 0,8 0,7 0,7 Maatalousrakennukset 3,7 3,1 2,9 3,8 3,4 2,7 Yhteensä 38,6 38,0 33,0 30,9 29,0 29,0 1 Sisältää pelastustoimen rakennukset Lähde: Tilastokeskus, RT Maatalouden yrittäjätulo laskee tänä ja ensi vuonna matalampien tuottajahintojen sekä kiristyneen kansainvälisen kilpailun seurauksena. Vaikka tuotantopanosten hinnat nousevat maltillisesti, maatalousyrittäjien investointimahdollisuudet kaventuvat. Vuonna 2014 uudistunut EU:n yhteinen maatalouspolitiikka sai maatalousyrittäjät hakemaan vanhoilla investointituilla rakennuslupia vuonna 2013 yhteensä reilun 5 miljoonan kuutiometrin edestä. Kuluvana vuonna maatalousrakennuksille myönnettyjen lupakuutioiden määrät ovat kääntyneet selvään laskuun. Maatalousrakentamisen aloitukset supistunevat 3,4 miljoonaan kuutiometriin. Vuonna 2015 laskun ennakoidaan jatkuvan. Vapaa-ajan asuntojen osalta aloitettujen rakennusten kuutiomäärät laskevat 0,7 miljoonaan. Vapaa-ajan asuinrakennusten laskua selittää heikentynyt taloustilanne, joka vähentää niin kotitalouksien kuin yritystenkin investointeja vapaa-ajan asuntoihin. Mitään käännettä parempaan ei ole nähtävissä vielä ensi vuonnakaan. Vapaa-ajan asuinrakennuksia oli kaikkiaan noin kappaletta vuonna Korjausrakentaminen Korjausrakentaminen kasvaa tasaisella vauhdilla ja ylitti viime vuonna uudisrakentamisen. Valtaosa rakennuskannasta on läpikäymässä korjausrakentamisvaihetta. Myös tarve energiatehokkuuden parantamiseen vauhdittaa korjauksia. Korjausrakentaminen kannattelee heikossa suhdannetilanteessa koko talonrakennusalaa. Korjausrakentamisen kasvu painottuu pääasiassa asuntojen korjausrakentamiseen, kun heikko suhdanne siirtää muiden rakennusten korjauksia. Korjausrakentamisen arvo ylitti uudisrakentamisen arvon vuonna 2013 ollen yhteensä 11,3 miljardia euroa. Viimeksi näin on käynyt 1990-luvun lamassa, jolloin uudisrakentaminen supistui voimakkaasti. Korjausrakentaminen toimii suhdannetasaajana rakentamisen sektorilla. Erityisesti asuntokanta on rakennettu valtaosin ja -70 luvuilla, joten peruskorjaustarve on akuutti. Korjausrakentamisen arvioidaan kasvavan kuluvana vuonna yhteensä 3 prosentin vuosivauhtia. Suurin osa kasvusta painottuu asuntojen korjausrakentamiseen. Korjausavustuksille on riittänyt kysyntää Valtion viime syksynä myöntämä 115 miljoonan korjausavustussumma on jaettu kokonaisuudessaan. Korjausavustuksen suuruus on 10 prosenttia hankkeen esitetyistä kokonaiskustannuksista. Avustusten isosta kysynnästä johtuen valtio myönsi kehysriihessä lisämäärärahaa tälle vuodelle 40 miljoonaa euroa. Tästäkin suurin osa on jo myönnetty. Kokonaisuutena korjausavustusten voidaan arvioida lisäävän korjausrakentamista reilulla 1,5 miljardilla eurolla, mikäli kaikki avustuksia saaneet hankkeet toteutuvat. Arviot korjausrakentamisen tarpeesta vaihtelevat suuresti. Koko rakennuskannan korjaustarpeeksi on ROTI-hankkeessa arvioitu miljardia euroa. Koska korjaustarpeen haitari on varsin suuri, käynnissä on tarkempi selvitys korjaustarpeen jakautumisesta sekä kiinteistötyypeittäin että alueellisesti. Korjaustarpeesta puhuttaessa yleensä tukeudutaan vain tekniseen korjaustarvearvioon. On kuitenkin yhtä olennaista laskea korjaustarpeen määrä taloudellisin perustein. Taantuvilla paikkakunnilla korjaamista kustannustehokkaampi ratkaisu voi olla kiinteistön purkaminen. Korjausrakentamisen määrä Kuva: Jyrki Vesa
6 6 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu 2014 Maa- ja vesirakentaminen Maa- ja vesirakentaminen vähenee tänä ja ensi vuonna. Koko infrarakentamisen näkymiä heikentävät väylien kunnossapidon määrärahaleikkausten lisäksi myös talonrakentamisen pohjatöiden vähentyminen. Maarakennusalan kustannuskehitys pysyy maltillisena laskevan öljyn hinnan vuoksi. Maa- ja vesirakennusinvestointien määrä Maarakennuskustannusindeksi Kuva: RT/Tommi Ahlberg Maa- ja vesirakennusinvestoinnit kasvoivat viime vuonna yhteensä 3,1 prosenttia. Maa- ja vesirakentamisen arvo oli Foreconin mukaan yhteensä 6,2 miljardia euroa vuonna Investointien osuus tästä oli 4,5 miljardia euroa ja kunnossapidon vastaavasti 1,7 miljardia euroa. Kun tähän lisätään erilaisten talorakennusten pohjatyöt, saadaan koko infrarakentamisen arvoksi reilut 8 miljardia euroa. Kuluva vuosi on infrarakentamisen näkökulmasta lähtenyt käyntiin mollivoittoisesti. Maa- ja vesirakennusinvestoinnit supistuivat vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla yhteensä 1,6 prosenttia edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta. Koko infrakentamisen näkymiä painavat talonrakentamisen heikko kehitys sekä väylien kunnossapidon määrärahojen leikkaaminen valtion budjetissa. Vaikka hallitus sopi kesäkuun minihallitusneuvotteluiden yhteydessä mittavista liikenneinvestoinneista pääkaupunkiseudulle ja toimenpiteitä tarkenettiin elokuun budjettiriihessä, nämä satsaukset eivät riitä nostamaan infrarakentamisen suhdannenäkymiä tällä ennusteperiodilla positiiviseksi. Näiden panostusten hyödyt realisoituvat kunnolla vasta 2016 alkaen. Tänä vuonna tuotannon arvioidaan supistuvan, ja laskun ennakoidaan jatkuvan myös vuonna Kunnat ovat supistaneet infrarakentamista tiukentuvassa taloustilanteessa merkittävästi. Infrarakentamiseen panostaminen heikossa suhdannetilanteessa on todettu useissa maissa hyväksi keinoksi edesauttaa kilpailukykyä. Rahoituskustannukset ovat erittäin maltilliset ja kustannuspaineita hidastaa laskeva raakaöljyn hinta. Suomen kannattaisi nyt satsata ponnekkaammin infraan ja hakea rahoitusta aktiivisemmin myös EU:n tasolta. Myös uudenlaisten rahoituskeinojen käyttöön ottoa tulisi harkita. Kansainvälinen toiminta Rakennusliikkeiden ulkomainen toiminta Rakennusyritysten kansainvälinen toiminta väheni vuonna Yhteensä liikevaihtoa kertyi 3,8 miljardin edestä. Maittain tarkasteltuna eniten liikevaihtoa kertyi Ruotsista, yhteensä 930 miljoonaa euroa. Toiseksi eniten kertyi Venäjältä, yhteensä 870 miljoonaa euroa. Kolmanneksi eniten liikevaihtoa muodostui Norjasta, yhteensä 780 miljoonaa euroa. Tänä vuonna Venäjän ja Ukrainan kriisin kärjistyi uudestaan heinä-elokuussa. Se johti EU:n ja Venäjän molemmin puolin asettamiin talouspakotteisiin, joiden vaikutukset heijastuvat Suomen vientiin. Rupla on heikentynyt ennätyslukemiin suhteessa euroon. Epävarmuus on heikentänyt Venäjän talousnäkymiä entisestään ja lisäahdinkoa aiheuttaa laskeva öljyn hinta. Kriisin ratkaisun löytyminen voi kestää pitkäänkin, jolloin seuraukset näkyvät myös suomalaisten rakennusyritysten toimintaympäristössä Venäjällä. Euroalueella rakentamisen kasvu on hidastunut Euroalueella rakentaminen elpyy hitaasti. Erityisesti maa- ja vesirakentaminen on supistunut. Rakentamisen kasvu on ollut vahvinta Espanjassa, Unkarissa ja Sloveniassa. Sen sijaan Saksassa rakentaminen kasvoi vielä vuoden ensimmäisellä neljänneksellä, mutta kääntyi laskuun toisella neljänneksellä. Euroalueen muista suurista maista rakentaminen on laskenut selvästi kuluvan vuoden aikana Italiassa. Ranskassa rakentaminen on pysytellyt jokseenkin edellisvuoden tasolla. Rakentaminen on saanut osansa valtionvelkakirjojen matalien tuottojen ajanjaksosta. Pääomat ovat hakeutuneet ympäri Eurooppaa kiinteistömarkkinoille, josta on ollut saatavissa pitkiä korkoja parempaa tuottoa. Euroconstruct-alueen kokonaistuotanto ja rakentaminen
7 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu Muut toimialat Rakennustuoteteollisuus Rakennustuoteteollisuuden volyymi-indeksi Rakennustuoteteollisuuden tuotanto on laskenut rakentamisen heikon suhdanteen mukana. Tuotannon volyymi-indeksillä mitattuna tuotanto on supistunut kuluvan vuoden aikana 4 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Rakennusmateriaalien menekki-indeksin mukaan rakennustuotteiden toimitukset kotimaahan supistuivat ensimmäisen vuosipuoliskon aikana 5 prosenttia. Samalla ajanjaksolla betonielementtien valmistusmäärät vähenivät 1 prosentin ja valmisbetonin valmistusmäärät 8 prosenttia. Paalujen tuotantomäärät sen sijaan kasvoivat 4 prosenttia. Teollisuustuotannon volyymi-indeksillä mitattuna sahatavaran ja puutuoteteollisuuden valmistusmäärät ovat kasvaneet tammi-elokuussa vajaan 1 prosentin edellisvuodesta. Pintatoimiala Pintakäsittelyalalla suhdannenäkymät ovat heikot. Pintatoimiala seuraa rakentamisen suhdannetta viiveellä, koska työt ajoittuvat rakennusprojektien loppupäähän. Pitkään jatkunut uudisrakentamisen alamäki heijastuu pintakäsittelyalan odotuksiin tulevasta. Ensi talvesta LVI-ala Korjausrakentaminen pitää LVI-urakoinnin tilauskannan kohtuullisena. Sekin on vaarassa hyytyä, mikäli hankkeiden käynnistymiset viivästyvät. Viileyttä talveen tuo myös LVI-urakoitsijoiden pakkasrajalle laskeva kannattavuus. LVI-urakoitsijoiden suhdannetilanne uudisrakentamisessa on tyydyttävä kolmanneksella vastaajista ja heikko jopa 40 prosentilla. Yli puolet LVI-asennuksen suhdannekyselyyn vastanneista näkee tilanteen heikkenevän entisestään ensi vuoden kevääseen mentäessä. Asuntojen korjausrakentaminen pitää LVI-urakoinnin työkantaa yllä. Siinäkin tilanne on vain tyydyttävä. Osaltaan tähän vaikuttaa nykymuotoisen käynnistysavustuksen loppuminen, mikä saattaa laskea korjausrakentamisen määrää vuosina 2015 ja Huolto sakkaa huolestuttavasti Suhdannekyselyn perusteella nyt myös ylläpito sakkaa. Huoltotoiminnan suhdannetilanne on tyydyttävä tai heikko yli 60 Ikkunoiden valmistus väheni vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla 10 prosenttia ja keittiökalusteiden tuotanto supistui vastaavasti 4 prosenttia edellisvuodesta. Teräsrakenteiden viennin osuus, noin 42 prosenttia liikevaihdosta keskiarvolla mitattuna, on edelleen koko toimialalle merkittävä. Yrityskohtaiset erot ovat suuria. Teräsrakenteiden viennin arvo oli 370 miljoonaa euroa vuonna Koko tuotannon arvo oli noin 840 miljoonaa euroa. Vuosina 2013 ja 2014 teräsrakenteiden menekissä ei ollut havaittavissa kasvua edelliseen vuoteen verrattuna. Suunnittelupuolella on ollut edelleen vilkasta, minkä vuoksi teräsrakennealalla odotetaan hyvää kysyntää vuoden 2015 alkupuolella. Teräsrakennetuotannon kokonaismäärän vienti mukaan lukien odotetaan pysyvän odotetaan erittäin hiljaista, koska uudisrakentaminen jatkaa vähenemistään. Vaikka korjausrakentaminen kasvaa heikossa suhdannetilanteessa, on talviaika korjausrakentamisenkin osalta vuoden hiljaisinta aikaa. Katto- ja vedeneristysalan tilastojen perusteella vuonna 2013 valmistuneiden kattojen määrä prosentilla vastaajista. Vastaajista 40 prosenttia arvioi huoltotoiminnan vilkastuvan kevättä kohti. Kiinteistöt lataavat uusia ongelmia laiminlyömällä huoltotoimenpiteet. Valitettavan monissa kohteissa vain särkynyt korjataan. Tämä kerryttää korjausvelkaa ja laskee Suomen rakennuskannan arvoa entisestään. Linjastosaneeraukset ylläpitävät tilauskantaa Tilauskanta on pysynyt ennallaan 45 prosentilla vastaajista, mutta jopa reilulla kolmanneksella se on laskenut. Täystyöllistävän tilauskannan kesto on 3,8 kuukautta. Pääsääntöisesti tilauskantaa riittää pariksi kuukaudeksi, mutta muutamilla yrityksillä on meneillään isoja, pitkäkestoisia hankkeita. Töitä riittää pisimmillään jopa 20 kuukaudeksi. Keskimääräinen tilauskanta on linjastosaneerausten johdosta kohtuullinen, mutta sen arvioidaan ohenevan talven aikana, ellei kohteita pikaisesti vähintään samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. Teräsrakenneteollisuuden päätuotteita ovat runkorakenteet ja ohutlevyt sekä niistä valmistetut jatkojalosteet, esimerkiksi vesikatteet ja julkisivuelementit sekä erilaiset infrarakenteet. Teräsrakenteiden tuonti Suomeen näyttää myös jatkavan kasvuaan mitä CE-merkinnän pakollisuus edesauttaa, mutta vastaavasti tämä avaa myös suomalaisille uusia markkinoita. Rakennustuoteteollisuuden suhdannenäkymät ovat muun rakentamisen tavoin heikentyneet viime keväästä. Tilauskanta oli heinä-elokuussa edelleen alle normaalin tason ja lähes joka toisella yrityksellä oli vapaata tuotantokapasiteettia. Tuotannon määrän ei ennakoida kasvavan ja henkilökunnan supistumisen ennakoidaan jatkuvan. laski hieman edellisvuodesta 5 miljoonaan neliömetriin. Uudisrakentamisen osuus oli vuonna 2013 hieman yli puolet. Saneerausten osuus kaikista töistä kasvoi viime vuosien keskimääräisestä 40 prosentista vajaaseen 50 prosenttiin. Alalle tyypillisten kausivaihteluiden vuoksi työvoimatarve vaihtelee voimakkaasti. käynnistetä. LVI-asennusliikkeiden tarjousaktiivisuus ja kiinnivetoprosentti ovat normaalilla tasolla. Tarjouspyynnöistä pystytään vastaamaan 81 prosenttiin ja läpimenoprosentti on 22. Laskettavia tarjouksia on kohtuullisesti liikkeellä, mutta päätökset käynnistymisistä viipyvät tai aloituksia on vastaavasti siirretty. Tällä hetkellä kyselyyn vastanneiden yritysten LVI-henkilömäärästä on lomautettuna vain reilu 3 prosenttia, mutta osuus voi kasvaa nopeasti, jos päätöksiä ei saada aikaan. Kannattavuuden kipurajalla Kyselyyn vastanneista LVI-asennusliikkeistä 37 prosenttia arvioi, että heidän liikevaihtonsa laskee tänä vuonna. Laskusuunta jatkuu myös kannattavuudessa, jonka arvioi kehnoksi reilu kolmannes vastaajista. Ala on kannattavan toiminnan kipurajalla. Moni yritys on töiden vähennyttyä ottanut alikatteisia urakoita. Tämä kostautuu, mikäli rakentaminen piristyy nopeasti ja kustannustaso nousee. Suunnitteluala Suunnittelu- ja konsultointialan tilauskannat kasvoivat huhti-kesäkuun aikana verrattuna viime vuoden vastaavaan jaksoon. Teknologiateollisuuden tilauskantatiedusteluun vastanneiden suunnittelu- ja konsultointialan yritysten tilauskannan arvo oli kesäkuun lopussa 6 prosenttia suurempi kuin samaan aikaan vuonna Teollisuudessa tilauskanta kasvoi 16 prosenttia ja infrassa 9 prosenttia. Talosektorilla tilauskanta pieneni 8 prosenttia, mutta talosektorin suunnittelun ja konsultoinnin suhdannetilanne on edelleen muita sektoreita huomattavasti parempi. Ensimmäiseen vuosineljännekseen verrattuna tilauskanta pysyi koko ala huomioiden ennallaan. Talosektorin tilauskanta laski 7 prosenttia maaliskuun loppuun verrattuna, teollisuudessa ja infrasektorilla oli reilun prosentin kasvu. Suunnittelu- ja konsultointiyritykset saivat uusia tilauksia huhti-kesäkuussa euromääräisesti 2 prosenttia enemmän kuin vastaavalla ajanjaksolla vuonna 2013, mutta peräti 17 prosenttia vähemmän kuin edeltävällä vuosineljänneksellä. Eniten vähenivät talosektorin uudet tilaukset, yhteensä 22 prosenttia. Myös teollisuudessa ja infrassa uusien tilausten määrä laski yli 10 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Talosektorin suunnittelu on selvästi hiljenemässä. Sekä tilauskanta että uudet tilaukset olivat laskussa edelliseen neljännekseen ja vuoden takaiseen verrattuna ja markkinanäkymät ovat negatiiviset. Teollisuuden suunnittelussa markkinanäkymien saldoluku on positiivinen, infrasektorilla vastaavasti neutraali. Suunnittelu- ja konsultointiyritysten henkilöstömäärän kasvu lähes pysähtyi vuoden 2014 ensimmäisellä puoliskolla. Lomautettuina tai lyhennetyn työajan piirissä oli heinäkuun alussa noin 2,4 prosenttia henkilöstöstä. Sähköala Sähköistysalan odotukset loppuvuodeksi ovat erittäin pessimistiset. Keväällä lievästi virinnyt toivo orastavasta noususta on sammunut. Markkinoiden kasvuun ei usko käytännössä kukaan ja reilu kaksi kolmannesta odottaa joko loivempaa tai voimakkaampaa pudotusta. Korjausrakentaminen sekä huolto ja kunnossapito ovat tähän asti kannatelleet markkinoita, mutta nyt niidenkin veto on ainakin väliaikaisesti hiipumassa etenkin teollisuudessa ja toimisto- ja liikerakentamisessa. Alan kannattavuus on alimmillaan sitten 90-luvun alun. Tulokset heikkenevät entisestään tänä vuonna lähes puolella alan yrityksistä. Parantuvaan tulokseen uskoo vain reilu kymmenen prosenttia vastaajista. Konkurssien määrä on nousussa: tähän asti kaatuneissa on ollut enimmäkseen pieniä yrityksiä, mutta alkusyksyn aikana on mennyt nurin jo jokunen keskisuurikin sähköurakointiliike. Maantieteellisesti kysyntä on voimakkaasti polarisoitunut. Pääkaupunkiseudulla kokonaistilanne on kohtuullinen, kasvukeskuksissa siedettävä mutta valtaosassa maaseutua ja monissa pienissä kaupungeissa todella huono. Markkinoiden heikkous suuressa osassa maata heijastuu osaltaan myös pääkaupunkiseudulle kasvavan tarjoajajoukon myötä kiristyvänä kilpailuna ja entisestään heikkenevänä hintatasona ja kannattavuutena. Tiedot käyvät ilmi sähkösuunnittelijoiden ja -urakoitsijoiden keskuudessa käynnissä olevan suhdannetiedustelun ennakkotuloksista.
8 8 Rakennusteollisuus RT:n suhdannekatsaus /lokakuu 2014 Rakentamisen työllisyys Rakentamisen työllisyys Rakennustoiminnan työllisyys on kääntynyt kuluvan vuoden aikana laskuun. Tuotannon supistuminen jo kolmannen peräkkäisen vuoden ajan on saanut yritykset vähentämään henkilöstöään. Työttömyysaste oli vuoden ensimmäisellä vuosipuoliskolla keskimäärin viime vuotta korkeammalla tasolla. Tänä vuonna työllisten määrän arvioidaan laskevan henkilöön. Vuonna 2013 rakennustoiminta työllisti keskimäärin henkilöä. Talonrakentamisessa työllisten määrä laski hieman viime vuoteen verrattuna. Erikoistuneen rakennustoiminnan työllisyys sen sijaan nousi edellisvuodesta. Maa- ja vesirakentamisen puolella työllisten määrä laski aavistuksen edellisvuoden tasosta. Rakentamisen heikon suhdannetilanteen jatkuessa työllisten määrän ennakoidaan jatkavan laskuaan. Tuoretta tilastoa rakennustoiminnan työttömistä työnhakijoista ei ole enää entiseen tapaan saatavissa, mutta jo keväällä kuluva vuosi näytti heikoimmalta moneen vuoteen. Työllisten määrän ennakoitua parempi kehitys oli osin seurausta yritysten halukkuudesta pitää osaavasta työvoimasta kiinni, mikäli suhdannetilanne olisi kääntynyt nopeasti paremmaksi. Noususuhdanteessa yritysten on vastaavasti vaikea löytää työvoimaa, mutta pitkittyvä heikko suhdanne pakottaa yritykset hakemaan kustannussäästöjä. Ulkomaisten työntekijöiden osuus rakennusalalla on merkittävä etenkin Helsingin seudulla. RT:n selvitysten perusteella joka kolmas työntekijä on ulkomaalainen. Tilastointitietoja ulkomaisten työntekijöiden osuudesta kohentaa tulevaisuudessa myös verottajan keräämät aineistot. Veronumeron sekä ilmoitusvelvollisuuden myötä kuva rakennusalan ulkomaisesta työvoimaosuudesta tarkentunee entisestään. Rakennuskustannusindeksi Rakentamisen hintaja kustannuskehitys Rakentamisen hintaja kustannuspaineet ovat pysyneet talouden hiipumisen myötä maltillisina. Rakennuskustannukset ovat nousseet kuluvan vuoden aikana keskimäärin 0,9 prosenttia edellisvuodesta. Rakentamisen työ- ja tarvikepanosten hinnat ovat nousseet 0,8 prosenttia vastaavana aikana ja muiden panosten nousu yltänyt 1,4 prosenttiin. Muiden panosten hinnat sisältävät rakennuttamisen sekä yhteisen työmaan kustannusten lisäksi kuljetusten ja asennusten hintakehityksen. Raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen lasku vähentää tarvikepanosten hinnan nousua ja maltilliset tuloratkaisut jarruttavat työpanosten hintojen nousua. Maarakennusalan kustannuk- set ovat nousseet kuluneen vuoden aikana keskimäärin 1 prosentin edellisvuodesta. Kustannusten nousua on hillinnyt pohjarakenteiden, päällysteiden sekä murskauksen laskeneet hinnat. Myös kunnossapidon hintojen nousuvauhti on hidastunut. Vastaavasti maa-, kallio- ja betonirakenteiden kustannukset ovat nousseet kokonaisindeksiä nopeammin. Talonrakentamisen tarjoushintaindeksi on laskenut keskimäärin 3 prosenttia kuluvan vuoden aikana. Asuinrakentamisen tarjoushintaindeksi on laskenut samalla ajanjaksolla 6,5 prosenttia ja toimitilarakentamisen vastaavasti noussut 1 prosentin. Rakentamisen heikosta suhdannetilanteesta johtuen suurta kasvua tarjoushintoihin ei ole odotettavissa. Vanhojen kerrostaloasuntojen hintojen nousuvauhti on hidastunut selvästi kuluvan vuoden aikana. Vuoden toisella neljänneksellä hinnat nousivat enää 0,8 prosenttia vuodentakaisesta. Pääkaupunkiseudulla vanhojen kerrostaloasuntojen hinnat nousivat 2,1 prosenttia kun taas muualla Suomessa laskua kertyi 0,6 prosenttia. Vanhan kerrostaloasunnon neliöhinta oli vuoden toisella neljänneksellä pääkaupunkiseudulla euroa ja muualla Suomessa euroa. Rivi- ja omakotitalojen hinnat ovat laskeneet jo viime vuoden puolelta alkaen. Asuntojen hintatasoa kasvukeskuksissa pitää myös tulevaisuudessa yllä kaupungistuminen, jossa Suomi on muita Pohjoismaita selvästi jäljessä. Asuntomarkkinoiden hintakehitys Kannattavuuskehitys Talonrakennusyritysten tulos koheni viime vuonna käyttökatteella mutta heikkeni liikevoitolla mitattuna. Tulos ennen satunnaisia eriä ja veroja heikkeni 3,4 prosenttiin liikevaihdosta. Mediaaniarvolla mitattuna tulos oli 3,5 prosenttia, kun se edellisvuonna oli 6,8 prosenttia. Erikokoisista yritysryhmistä mitattuna tulos laski erityisesti pienillä ja keskisuurilla yrityksillä. Suurten yritysten tulos heikkeni vain hieman. RT:n kannattavuusselvityksen mukaan tuloksen ennen satunnaiseriä ja veroja odotetaan olevan keskimäärin 5,5 prosenttia liikevaihdosta tänä vuonna. Siten käyttökatteen voidaan arvioida asettuvan 7 prosentin tasolle. Rakennustuoteteollisuudessa kannattavuus kehittyi suotuisasti vuonna Liikevoiton suhde liikevaihtoon kasvoi 6,4 prosenttiin. Liiketoiminnan kulujen jälkeinen käyttökateprosentti parani ja oli 10,7 prosenttia (9,6 prosenttia vuonna 2012). Kuluvana vuonna sekä käyttökatteen että liikevoiton ennakoidaan laskevan hieman edellisvuodesta. Rakennusalan konkurssien määrä on kääntynyt heikosta suhdannetilanteesta huolimatta laskuun. Vuonna 2013 rakennusalan konkurssit koskivat yhteensä 705 yritystä ja henkilöä. Kuluvan vuoden elokuussa konkurssit koskivat vuositasolla enää 653 yritystä sekä henkilöä. Rakentamisen konkurssit ovat vähentyneet kuluvan vuoden aikana toimialoista eniten. Rakennusteollisuudetn kannattavuus Rakennusteollisuuden suhdannekatsaus, lokakuu 2014 Rakennusteollisuus RT julkistaa rakennusteollisuuden suhdanteet kaksi kertaa vuodessa. Suhdannekatsaus ilmestyy Rakennuslehden liitteenä keväällä ja syksyllä. Rakennusteollisuus RT ry on rakennusalan elinkeinopoliittisten ja työmarkkina-asioiden edunvalvoja. Siihen kuuluu viisi toimialaa: Talonrakennus, Rakennustuoteteollisuus, Infra, Pinta ja LVI-Tekninen urakointi. Lisätietoja rakentamisen suhdanteista antaa pääekonomisti Sami Pakarinen, puh Rakennusteollisuus RT ry, PL Helsinki, puh ,
Kolmas heikko vuosi rakentamisessa. pitkän aikavälin asuntotuotantotarpeeseen
huhtikuu 2014 Kolmas heikko vuosi rakentamisessa Seinäjoen kaupunginkirjaston lukuportaikko. Kuva: Tuomas Uusheimo Rakentamisen määrä supistuu tänä vuonna prosentin. Kolmen peräkkäisen laskuvuoden jälkeen
kevät 2015 Rakentaminen kääntynee ensi vuonna Vuoden 2014 betonirakenne, Länsisatamankatu 23, Helsingin Jätkäsaaressa. Kuva: Marko Huttunen Rakentamisen määrä vähenee vielä tänä vuonna. Neljän heikon vuoden