Olen saanut psyykkisen valmennuksen harjoitteista, keskusteluista ja arvioinnista uusia työkaluja. Keskustelut ovat antaneet uutta näkökulmaa ja tapaa lähestyä lajia ja kilpailusuoritusta.
– Urheilija-asiakas
Urheilupsykologia on vuorovaikutusta, joka tähtää urheilijan kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin ja maksimaaliseen suorituskykyyn. Urheilupsykologian ammattilainen valjastaa ammattitaitonsa urheilijan kehityksen ja tavoitteiden avuksi. Urheilupsykologi tähtää mielen hyvinvoinnin taitojen aktivointiin ja opettamiseen niin kriisitilanteissa kuin urheilijan arjen haasteissa.
Urheilijan psyykkisiä hyvinvointitaitoja ovat esimerkiksi stressin hallinta, tunnehallinta, tietoinen läsnäolo, joustava ajattelu ja taitavat ongelmanratkaisutaidot.
Psyykkisen valmennuksen taidot ovat opeteltavia ja hiottavia henkisiä valmiuksia, jotka liittyvät urheilemiseen ja tuloksen tekemiseen. Työskentelyn tavoitteena on psyykkisesti vahvempi ja taitavampi urheilija. Nämä taidot liittyvät urheilumenestyksen lisäksi myös kokonaisvaltaiseen hyvinvointiin ja laadukkaaseen arkeen.
Näitä taitoja voivat olla esimerkiksi
kilpailuun valmistautuminen ja kilpailun paineen sietäminen
epäonnistumisten nollaaminen
Myös joukkueet tarvitsevat näitä taitoja yhteisten toimintakulttuurien ja joukkueen itseluottamuksen rakentamiseen.
Psyykkisen valmentautumisen harjoitteita voidaan tehdä osana lajiharjoittelua. Harjoittelu voi tähdätä esimerkiksi maksimaaliseen kilpailusuoritukseen tunnetilojen analysoinnin ja säätelyn keinoin.
Urheilupsykologi haavoittuvan mielen tukena
Myös urheilija on ihminen ja kokee samoja inhimillisiä haasteita ja mielenterveyden pulmia kuin muutkin. Ongelmat liittyvät usein kriisi- ja siirtymätilanteisiin. Pitkittyessään nämä ahdistuksen, alakulon tai henkisen uupumuksen tilanteet voivat johtaa myös diagnosoitaviin pulmiin, kuten masennukseen, syömishäiriöihin tai paniikkiin.
Masennus tai uupumus on aina yksilöllistä. Siksi siihen voi saada terapeuttista työskentely- ja hoitoapua urheilupsykologilta, joka kykenee tekemään tilanteesta ammatillisen käyttäytymisanalyysin. Näissä tapauksissa hoidossa yhdistyy terapeuttiset hoitokeinot ja psyykkisen valmennuksen interventiot. Hoitaminen on aina tavoitteellista toimintaa, jossa toimitaan yhteistyössä hoitavan lääkärin ja urheilijan muun tukiverkoston kanssa.
Psykoterapiassa hoidetaan psyykkisiä vaikeuksia psykologisin menetelmin. Hankalia asioita käydään läpi keskustelemalla ja tarvittaessa voidaan käyttää harjoitteita, jotka helpottavat oireita tuottavien toimintatapojen tunnistamista ja muuttamista. Psykoterapiassa voi olla suuntauksesta riippuen erilaisia lähestymistapoja. Psykoterapian vaikuttamiskeinot ovat psykologisia. Psykoterapeutti on terveydenhuollon ammattihenkilö.
Psykoterapia on tehokasta ja vaikuttavaa hoitoa. Erityisesti lievissä ja keskivaikeissa mielenterveyshäiriössä psykoterapia on keskeinen hoitomuoto. Psykoterapian onnistuminen riippuu käytetyistä menetelmistä ja asiakkaan ja psykoterapeutin yhteistyösuhteen sujuvuudesta. Psykoterapeutin on tunnettava ihmisen psykologinen kehitys, kliininen psykologia ja psykiatria. Työtä ohjaavat lait ja asetukset.
Mielen hyvinvoinnin taidot ja stressinhallinta
Mielenterveys on voimavara, jonka avulla ohjaamme elämäämme. Se on elämäntaitoa, joka kehittyy ihmisen, lähiympäristön ja yhteisön vuorovaikutuksessa. Keräämme ja käytämme tätä voimavaraa koko elämämme ajan. Se on uusiutuva varanto, jota voi opetella, tukea ja vahvistaa. Mielenterveys vaihtelee elämänkulun mukaan – ja vahvuuksia sekä voimavaroja kannattaa tukea aina. Siksi siitä kannattaa pitää myös hyvää huolta.
Kognitiivinen käyttäytymisterapia (KELA-pätevyys)
Kognitiivinen käyttäytymisterapia pohjautuu kokeelliseen tutkimukseen. Painotus on näkyvien oireiden suorassa lievittämisessä. Ongelmia lähestytään päämäärätietoisesti: tutkitaan, miten asiakkaan ajatukset, tunteet ja käyttäytyminen vaikuttavat toinen toisiinsa, tuetaan ratkaisuja edistäviä toimintatapoja ja ehkäistään ongelmaa ylläpitäviä toimintatapoja.
Kognitiivisessa käyttäytymisterapiassa
oikaistaan ajatusvirheitä, kuten mustavalkoista ajattelua ja väärää yleistämistä
altistetaan itseään vaikeille tunteille
pyritään vähentämään vaikeiden ajatusten ja tunteiden välttelyä
harjoitellaan rentoutumismenetelmiä, ihmissuhdetaitoja tai vaikeiden tunteiden kanssa olemista hyväksyvään läsnäolevaan sävyyn
annetaan yleistä tietoa asiakkaan vaikeuksista
Tunnehallinta on elämänhallintaa, itsetuntemusta, tasapainoa ja kykyä käyttää tunteita hyvinvoinnin lähteenä. Tunnehallinta edellyttää kykyä sietää, tunnistaa ja käyttää tunteita apuna käsitteellisessä ajattelussa. Viisas mieli koostuu tunteesta ja järjestä. Tunnehallinta on keskeinen tekijä myös tukea antavan sosiaalisen vuorovaikutuksen muodostamisessa. Tunnehallinta ei ole kontrollointia tai tukahduttamista.
Ei ole olemassa pahoja tai hyviä tunteita. Kaikki tunteet ovat tärkeitä, ja niillä on tärkeä viesti tilanteen kannalta. Kaikki tunteet ovat hyväksyttäviä, mutta kaikki käyttäytymismallit eivät. Terveen aikuisen persoonaan kuuluu tunnehallinta. Itsehillintää ja tunteen sietämistä voi opetella. Tunteita voi oppia esimerkiksi mallin, tiedon, hyväksynnän, läpielämisen ja altistumisen avulla.
Työnohjaus on ihmisyksilön, ryhmän tai verkoston kehittämistä. Psykoterapiasta tämä poikkeaa siten, että psykoterapia keskittyy syvästi henkilökohtaiselle tasolle ja elämän teemojen työstämiseen. Organisaation strategisten henkilöiden kehittäminen yksilö-, ryhmä- tai verkostotasolla voi olla psykoterapiaa lyhyempi prosessi.
Aggression Replacement Training (ART) -ryhmien ohjaaminen ja kouluttaminen
ART (Aggression Replacement Training®) on ryhmässä tapahtuvaan harjoitteluun perustuva menetelmä, jonka avulla voidaan opettaa nuorille ja aikuisille sosiaalisia taitoja, vihanhallintaa ja moraalista päättelyä. Tavoitteena on epäsosiaalisen käytöksen ja väkivallan vähentäminen. Lisätietoa ja ART-ohjaajakoulutusta voi tilata Suomen ART yhdistykseltä: www.suomenart.com
Osaan säädellä ja analysoida vireystilaani kilpailupäivänä ja saan itsestäni parhaan suorituksen irti kilpailuissa
Tiinalla on aivan upea taito kuunnella ja kohdata ongelmia. Ei tarvitse juosta karkuun, vaan voi mennä pelon läpi. Tärkeintä on mennä pikkuhiljaa eteenpäin, itseään kuunnellen ja armollisesti.
Matkalleni on mahtunut monta mutkaa, mutta olemme Tiinan kanssa harjoitelleet vetämään mutkat suoriksi, luottamaan ja myös nauttimaan elämästä.