Tulevaisuutta ei tarvitse odottaa! Avaruusromua 28.1.2018 | Musiikki | yle.fi
elektronisia komponentteja, käsitelty kuva elektroniikkakomponentit
Julkaistu 25.01.2018 - 05:37 . Päivitetty 25.01.2018 - 05:37
Koneoppiminen. Tekoäly. Kasvo- ja äänitunnistus. Puettava ja ihonalainen teknologia. Ääniohjaus. Esineiden Internet. Lisätty todellisuus.
Virtuaalitodellisuus. Sekoitettu todellisuus. Geeniteknologia. Kehoa uusintava lääketiede. Robotiikka. Muutokset työnkuvassa. Ilmastonmuutos. Älykodit. Tätä on luvassa. Jo tänä vuonna. Vuonna 2018.
Tässä alkuvuonna on tullut selailtua ja lueskeltua muutamia teknologisia katsauksia ja ennusteita siitä, mitä on tulossa.
Lyhyen aikavälin ennusteet pitävät jokseenkin paikkansa, teknologian kehitystä on helppo hahmottaa vuoden tai parin päähän, mutta kun puhutaan esimerkiksi 25 vuodesta, neljännesvuosisadasta, ennustaminen on hyvin paljon vaikeampaa.
Noin vuosi sitten Helsingin Sanomien Teema-lehti nosti esiin ennusteita siitä, millainen on Suomi 25 vuoden kuluttua.
Kaupunkien kaduilla kulkee sähköllä toimivia busseja, joissa ei enää ole kuljettajaa. Automaattirekat kuljettavat öisin tavaraa ja laivat seilaavat automaattisesti, ilman henkilökuntaa. Yhä useampi suomalainen elää satavuotiaaksi. Robotit ovat tulleet osaksi terveydenhoitoa. Kaikenlaiset mittalaitteet ja analysaattorit yleistyvät kaikkialla.
Robotteja työskentelee myös muun muassa kaupoissa, ravintoloissa ja hotelleissa. Myös vartijoina teollisuudessa. 3-D-tulostimet ovat arkipäiväisessä käytössä. Me tilaamme netistä tavaroita ja tulostamme ne kotonamme.
Energia on tuuli-, aurinko-, bio- ja vesivoimaa. Metaanikaasusta on tullut hiilidioksidia suurempi ongelma. Meillä on käytössämme maailmanlaajuinen virtuaalivaluutta. Kaikki laitteemme ovat Internetissä. Ja niin edelleen.
Ei mitenkään mahdottomia ajatuksia, päinvastoin. Artikkelin kirjoittaja Touko Kauppinen muistuttaa meitä pohtimaan, millaista oli 25 vuotta sitten. Suomi ja maailma olivat monellakin tapaa erilaisia 1990-luvun alussa.
Muistellaanpa vain. Uudet keksinnöt, esimerkiksi digikamerat, DVD-soittimet ja gsm-puhelimet tulivat markkinoille. Tekstiviesti keksittiin. Ensimmäiset e-kirjat julkaistiin. Internet syntyi nykyisessä muodossaan. Ja niin edelleen. Vaikka uskoisimme kaiken, mitä tulevina vuosina ennustetaan tapahtuvan, todellisuus voi olla vieläkin ihmeellisempää. Tai sitten ei.
Näin tulevaisuus hahmottuu BBC:n dokumentissa. Onko maailma tällainen vuonna 2050?
Eräänlainen tilannekatsaus nykyhetkeen ja lähitulevaisuuteenkin on netissä toimivan Unexplained Sounds Group -projektin Ocean of Sound - The Third Annual Report, jonka kahdelle osalle on koottu kaikkiaan 229 eri esitystä yli kahdelta sadalta artistilta neljästäkymmenestä maasta. Suomea edustaa tässä paljoudessa Vääristymä ja esitys nimeltä Ryökäle.
Tuossa vuodenvaihteen tienoilla Ilta-Sanomat julkaisi IS-Teema -erikoislehden, jonka teemana on Suomi vuonna 2050. Julkaisussa pohditaan, millaista täällä päin voisi olla reilun 30 vuoden päästä. Ja teemat ovat tuttuja: geeniteknologia, tekoäly, kehoa uusintava lääketiede, robotiikan kehitys, muutokset työnkuvassa, ilmastonmuutos, älykodit, lisätty todellisuus, ja niin edelleen. Siinä meille tulevaisuutta. Tässä uutta suomalaista musiikkia: Säröllä ja Tekninen häiriö.
”Internet on levittäytynyt kaikkialle, ja maailma on verkottunut supernopeiden datayhteyksien välityksellä”. Näin maalaillaan lähitulevaisuutta edellä mainitussa Suomi 2050 -erikoisjulkaisussa. Artikkelissa kuvaillaan, kuinka tuo verkko on integroitu koteihin, työpaikoille, ajoneuvoihin, kaikkialle, ja kuinka puettava tai ihon alle istutettu elektroniikka pitää ihmisen jatkuvassa yhteydessä lähipiiriinsä, ja oikeastaan koko maailmaan. Ja skenaario viedään vieläkin pitemmälle: tietoverkkoon pääsee aivoihin asennetun käyttöliittymän avulla, ja verkkoon kytketyille tietokoneille voi antaa komentoja ajatuksen voimalla. Näin visioidaan, ja joskus tulee kyllä mieleen, että toivottavasti aivan kaikki skenaariot eivät toteudu.
Tämä musiikki rakentuu äänityksistä, jotka on tehty Helsingin tuomiokirkon tapulissa kellojen soidessa. Kyllä. Asialla on Heikki Lindgren eli Vongoiva. Esitys on nimeltään isa ms.
Villejä visioita tulevaisuudesta on enemmänkin. Suomi 2050 -erikoisjulkaisussa kuvaillaan, kuinka teknologisesta singulariteetista eli yli-inhimillisestä tekoälystä tulee uhka ihmiselle. Tuo tekoäly pystyy tekemään kopioita itsestään. Se pystyy masinoimaan kyberhyökkäyksiä, joihin ihminen ei kykene vastaamaan, kirjoitetaan artikkelissa. Ihminen ei enää edes ymmärrä koneen logiikkaa.
Uutta suomalaista musiikkia. Lappländer: Oodi punaiselle ja Vartija.
Marko Turpeinen tekee musiikkiaan nimellä @discophone_. Hän kertoo lähteneensä mukaan kansainväliseen Jamuary-tapahtumaan. Tämän kuukauden kestävän tapahtuman tarkoituksena on aktivoida musiikin tekijöitä, tai saada musiikin tekijä aktivoitumaan.
Jamuary-projektin ajatuksena on tehdä joka päivä jotakin musiikkiin liittyvää ja aktivoitua joka päivä luovalla panoksella omaan musiikkiin. Tarkoituksena on kuukauden aikana luoda valmista omaa musiikkia, joka päivä. Tavoitteena on myös kokeilla omia rajojaan, tehdä uusia asioita, innovoida, keksiä, kokeilla ja luoda. Ja tietysti pitää myös hauskaa, sillä eihän musiikin tekemisen ole tarkoitus olla tylsää. Ja näin syntyy uutta ja tuoretta musiikkia.
Nemesis on julkaissut musiikkia historian hämäristä: yhtyeen 30-vuotisjuhlan kunniaksi on jo julkaistu kolme Decades-kokoelmaa. Ensimmäinen kokoelma kattaa yhtyeen ensimmäiset kymmenen vuotta, kakkososa seuraavat kymmenen vuotta ja kolmas osa yhtyeen kolmannen kymmenvuotisjakson, eli jakson vuodesta 2008 vuoteen 2017. Materiaali näille kokoelmille on koottu siten, että yhtyeen jokaiselta vuodelta on poimittu yksi aiemmin julkaisematon esitys. Eli todellisia arkiston aarteita on kyseessä. Ennen kuulemattomia juttuja.
Definition of Sound on vuodelta 2009, Sibelius-museosta Turusta. Tallenne ei kuitenkaan ole varsinaisesta konsertista, vaan edellisenä päivänä pidetystä harjoituksesta, jossa tämä nimenomainen raita onnistui yhtyeen itsensä mielestä kaikkein parhaiten.
Ajan kulkua ja tämän päivän Nemesistä kuvastaa Decades 3 -kokoelmalla oleva, kolmella ipadilla tehty elektroninen improvisaatio Taajuus vuodelta 2015.
Shred.fm on elektroakustinen teos, joka on syntynyt oudolla ja kiinnostavalla tavalla. Teoksen materiaalina ovat satunnaisesti sämplätyt radiolähetykset. Kyseessä on Niko Skorpion Theef-nimellä tekemä äänitaideprojekti Shred.fm. Luonteestaan ja lähdemateriaalistaan johtuen teos kuulostaa joka esityskerrallaan erilaiselta. Tekijä itse kuvailee teosta abstraktiksi äänikollaasiksi. Shred.fm on kuin nauhamusiikkia, joka rakentuu suorasta radiolähetyksestä.
AVARUUSROMUA 28.1.2018 - OHJELMAN MUSIIKKI:
VÄÄRISTYMÄ: Ryökäle (The Third Annual Report)
SÄRÖLLÄ: Psykostaatti (Tekninen häiriö)
VONGOIVA: isa ms (nettijulkaisu)
LAPPLÄNDER: Oodi punaiselle (nettijulkaisu)
LAPPLÄNDER: Vartija (nettijulkaisu)
@discophone_: Hello World (nettijulkaisu)
NEMESIS: Definition of Sound (Decades Three 2008-2017)
NEMESIS: Taajuus (Decades Three 2008-2017)
TH€€€F: Shred.fm - osa - (nettijulkaisu)
Avaruusromua28.1.2018
David Bowie sotavankina Nagisa Ōshiman kulttielokuvassa
David Bowie on pääosassa Nagisa Ōshiman elokuvassa, jossa erilaiset käsitykset moraalista, kunniasta ja kuolemasta johtavat yhteentörmäyksiin japanilaisella vankileirillä 1942. Teeman elokuvafestivaali torstaina 24.11. klo 22.