Opiskelijat hurvitelleet parisataa vuotta | Helsingin yliopisto | HS
Opiskelijat hurvitelleet parisataa vuotta
Yliopistomuseon tällä viikolla avautuva näyttely esittelee opiskelijaelämää kissannaukujaisista Vanhan valtaukseen
Tyyni Hjelt ja Anna Becker yrittävät opetella "paheita", lukee 1900-luvun alussa otetun kuvan takana.
Kuva: Eteläsuomalainen osakunta
Kun yliopisto 1800-luvun alussa muutti Helsinkiin, opiskelijoille määrättiin univormupakko. Keisarilla oli tarve valvoa kuritonta nuorisoa, ettei se riehaantuisi tai ryhtyisi osoittamaan mieltään.Tämä epäonnistui.
Yliopistoväki innostui kansallisaatteesta, mutta tavalliselle helsinkiläiselle yliopiston saapuminen Helsinkiin näkyi aluksi juhlina ja juopotteluna.Helsingin yliopistomuseon tuore näyttely Ajattelun voimaa kertoo, että opiskelijaelämä on säilynyt läpi vuosisatojen merkillisen samanlaisena. Aina on pitkästytty luennoilla, koettu köyhyyttä, haaveiltu rakkaudesta ja bailattu.Yliopiston 375-vuotista taivalta juhlistava näyttely avautuu yliopiston päärakennuksessa perjantaina.1800-luvun yliopistolla oli oikeus rangaista huonosta käytöksestä. Karsseriin eli yliopiston putkaan myös määrättiin usein."Alkoholinkäyttö julkisella paikalla on ollut niin yleinen rikkomus, että sitä varten on painettu lomakkeita, joissa tämä on jo valmiiksi merkitty rangaistuksen syyksi", kertoo näyttelypäällikkö Pia Vuorikoski.Köyhillä opiskelijoilla ei ollut ikinä varaa univormuun, ja vähitellen se jäi muutenkin pois käytöstä. Tilalle vaihtui ylioppilashattu, joka oli aluksi musta talvella ja valkoinen kesällä. Naisille oli oma mallinsa, kun he pääsivät yliopistoon anomalla erivapautusta sukupuolestaan vuosisadan lopulla.Vappu ja Floran päivä olivat tärkeitä juhlapäiviä, mutta niiden ohella on järjestetty jos jonkinlaisia epävirallisia kekkereitä. Siis esimerkiksi kissannaukujaisia, joissa on yöaikaan kokoonnuttu jonkun vähemmän suositun professorin pihalle pitämään meteliä.Ylioppilastalo rakennettiin tarkoituksella hieman sivuun silloisesta keskustasta, ettei nuorison meteli häiritsisi liikaa kunnon kansalaisia.Toisaalta syrjäiseen rannikkokaupunkiin Turusta komennetut opiskelijat olivat ikävystyneinä kehitelleet muutakin ajanvietettä. He järjestivät esimerkiksi konsertteja ja perustivat kirjastoja, yleensäkin polkaisivat käyntiin suuren osan pääkaupungin kulttuurielämästä.Opiskelijaelämä on vain pieni sivujuonne näyttelyssä, jonka päätarkoitus on kertoa yliopiston pitkästä historiasta ja etenkin sen vaikutuksesta Suomen tieteeseen ja kansalliseen heräämiseen. Esillä on esineitä Turun akatemian perustamiskirjasta Linus Torvaldsin tietokoneeseen.Näyttelyn on tarkoitus olla paikallaan vuosia. Erityisesti ideana on kertoa tuoreille opiskelijoille ja kansainvälisille vieraille, että ei olla ihan missä tahansa koulussa."On helpompi ymmärtää yliopiston pitkiä perinteitä ja ainutlaatuista asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa", selventää museonjohtaja Sten Björkman. Yliopistomuseo avoinna 27.3. alkaen päärakennuksen uudella puolella (Fabianinkatu 33) ma-pe 12-18, la 12-16. Vapaa pääsy.Oikaisu: Jutun kuvatekstissä kerrottiin ensin virheellisesti, että kuva olisi otettu 1800-luvulla. Kuva on otettu 1900-luvun alussa. Svenska litteratursällskapet
Opiskelijat juhlivat Korkeasaaressa toukokuussa 1898.
Eteläsuomalaisen osakunnan nuoret opiskelijat viettivät kesäjuhlaa Karjalohjalla vuonna 1911.
Kun yliopisto 1800-luvun alussa muutti Helsinkiin, opiskelijoille määrättiin univormupakko. Keisarilla oli tarve valvoa kuritonta nuorisoa, ettei se riehaantuisi tai ryhtyisi osoittamaan mieltään.Tämä epäonnistui.Yliopistoväki innostui kansallisaatteesta, mutta tavalliselle helsinkiläiselle yliopiston saapuminen Helsinkiin näkyi aluksi juhlina ja juopotteluna.Helsingin yliopistomuseon tuore näyttely Ajattelun voimaa kertoo, että opiskelijaelämä on säilynyt läpi vuosisatojen merkillisen samanlaisena. Aina on pitkästytty luennoilla, koettu köyhyyttä, haaveiltu rakkaudesta ja bailattu.Yliopiston 375-vuotista taivalta juhlistava näyttely avautuu yliopiston päärakennuksessa perjantaina.1800-luvun yliopistolla oli oikeus rangaista huonosta käytöksestä. Karsseriin eli yliopiston putkaan myös määrättiin usein."Alkoholinkäyttö julkisella paikalla on ollut niin yleinen rikkomus, että sitä varten on painettu lomakkeita, joissa tämä on jo valmiiksi merkitty rangaistuksen syyksi", kertoo näyttelypäällikkö Pia Vuorikoski.Köyhillä opiskelijoilla ei ollut ikinä varaa univormuun, ja vähitellen se jäi muutenkin pois käytöstä. Tilalle vaihtui ylioppilashattu, joka oli aluksi musta talvella ja valkoinen kesällä. Naisille oli oma mallinsa, kun he pääsivät yliopistoon anomalla erivapautusta sukupuolestaan vuosisadan lopulla.Vappu ja Floran päivä olivat tärkeitä juhlapäiviä, mutta niiden ohella on järjestetty jos jonkinlaisia epävirallisia kekkereitä. Siis esimerkiksi kissannaukujaisia, joissa on yöaikaan kokoonnuttu jonkun vähemmän suositun professorin pihalle pitämään meteliä.Ylioppilastalo rakennettiin tarkoituksella hieman sivuun silloisesta keskustasta, ettei nuorison meteli häiritsisi liikaa kunnon kansalaisia.Toisaalta syrjäiseen rannikkokaupunkiin Turusta komennetut opiskelijat olivat ikävystyneinä kehitelleet muutakin ajanvietettä. He järjestivät esimerkiksi konsertteja ja perustivat kirjastoja, yleensäkin polkaisivat käyntiin suuren osan pääkaupungin kulttuurielämästä.Opiskelijaelämä on vain pieni sivujuonne näyttelyssä, jonka päätarkoitus on kertoa yliopiston pitkästä historiasta ja etenkin sen vaikutuksesta Suomen tieteeseen ja kansalliseen heräämiseen. Esillä on esineitä Turun akatemian perustamiskirjasta Linus Torvaldsin tietokoneeseen.Näyttelyn on tarkoitus olla paikallaan vuosia. Erityisesti ideana on kertoa tuoreille opiskelijoille ja kansainvälisille vieraille, että ei olla ihan missä tahansa koulussa."On helpompi ymmärtää yliopiston pitkiä perinteitä ja ainutlaatuista asemaa suomalaisessa yhteiskunnassa", selventää museonjohtaja Sten Björkman. Yliopistomuseo avoinna 27.3. alkaen päärakennuksen uudella puolella (Fabianinkatu 33) ma-pe 12-18, la 12-16. Vapaa pääsy.Oikaisu: Jutun kuvatekstissä kerrottiin ensin virheellisesti, että kuva olisi otettu 1800-luvulla. Kuva on otettu 1900-luvun alussa. Haluatko lukea koko artikkelin? Hanki rajaton lukuoikeus: