Kansallispuistojen kävijämäärät räjähtivät – mukana myös paljon roskaa
JUURI NYTMitä voi tarkoittaa, jos takapuoli on kipeä
JUURI NYTSuomalainen NHL-vahti eksyi väärälle lentokentälle - näin avoimesti hän kertoo kommelluksistaan Yhdysvalloissa: ”Se on sellaista itsensä ja muiden viihdyttämistä”
21.07.2019 klo 17:44
Kansallispuistojen kävijämäärät ovat yli kolminkertaistuneet alle 20 vuodessa. Vieraiden hylkäämien roskien maatuminen kestää jopa 1000 vuotta.
Suomen kansallispuistoissa vieraili viime vuonna yli kolme miljoonaa kävijää.
Puistoissa noudatetaan roskattoman retkeilyn periaatetta, jota markkinoidaan myös ulkomaalaisille turisteille.
Osa roskista maatuu vain tuhannessa vuodessa tai säilyy luonnossa ikuisesti.
Kasvavat kävijämäärät tietävät kansallispuistoissa myös kasvavaa roskamäärää. Oikeanpuoleinen kuva Lemmenjoen kansallispuistosta. SAMPSA SUOKAS JA OLLI MIETTUNEN
Tuttu näky käynnisti tänäkin maanantaina puistonhoitajien viikon Nuuksion kansallispuistossa: roskakatokset pursusivat viikonlopun jäljiltä makkarapaketteja, muovipusseja ja muuta jätettä.
Puistonjohtaja Harri Karjalainen myöntää, että suuri kävijämäärä näkyy puistossa roskan määrän kasvuna. Uudellemaalle levittäytyvässä Nuuksiossa vieraili viime vuonna lähes 350 000 ihmistä.
– Tilanne ei ole erityisen huono, mutta ainahan kaikkea sattuu ja tapahtuu. Viime viikonloppunakin roskat oli kyllä tuotu katokseen, mutta roskaa oli paljon, Karjalainen toteaa.
Kansallispuistojen yhteenlaskettu kävijämäärä on kasvanut yli miljoonalla vuosittaisella kävijällä pelkästään 2010-luvun kuluessa. Taulukon kaikkien puistojen kävijämääristä löydät jutun lopusta.
Muutos vuosituhannen alkuun verrattuna on vieläkin tuntuvampi: kansallispuistoissa vieraili viime vuonna reilut kolme miljoonaa kävijää, kun vuonna 2001 määrä jäi pitkälti alle miljoonan. Puistojen määräkin on tosin kasvanut kymmenellä.
– Kesäaikaan se näkyy näissä suosituissa kohteissa, että parkkialueet on ihan täynnä ja autoja pitkin poikin. Silloin valistuksen ja opastuksen merkityskin kasvaa, Metsähallituksen luontopalveluiden apulaisjohtaja Samuli Sillman sanoo.
Roska-asiaakin on pyritty tuomaan puistoissa esille opastuksen ja neuvonnan keinoin. Sillmanin mukaan ihmiset kunnioittavat pitkälti kansallispuistojen ”vahvaa brändiä”. Pelisääntöjä tulee kuitenkin toisinaan teroittaa esimerkiksi ulkomaalaisille vieraille, joille suomalainen retkeilykulttuuri ei ole tuttu.
– Esimerkiksi pohjoisen kansallispuistoissa käy paljon aasialaisia vieraita, joille on kohdennettu erityisiä kampanjoita, Sillman kertoo.
Länsi-Lapissa sijaitsevan Pallas-Yllästunturin kansallispuiston johtaja Pekka Sulkava arvelee, että puiston kävijöistä on ulkomaalaisia 10–15 prosenttia. Puiston yli puolen miljoonan vuosittaisen kävijämäärän huomioon ottaen se tarkoittaa isoa määrää ihmisiä.
– Pipoina tai lippiksinä se on paljon. Jos peruskokemusta ei ole, siinä on vähän enemmän tiedottamista.
Maatuvat vuosia
Pallas-Yllästunturin kansallispuiston johtaja Pekka Sulkava. HEIKKI LIIMATAINEN/PSA
Ulkomaiset turistit ovat tuttu näky myös Nuuksiossa, jonne on hyvät yhteydet eri puolilta pääkaupunkiseutua. Karjalaisen mukaan kansallispuistossa on tiedotettu roskaamiskiellosta useammalla kielellä ja grafiikoin.
– Monet myös katsovat, miten muut tekevät, ja jos muut tekevät hyvin, niin sitten seurataan perässä, Karjalainen kertoo ulkomaalaisten käytöksestä.
Sama pätee tosin myös suomalaisiin retkeilijöihin. Sulkava kuvailee, että ”ensimmäinen roska on kriittinen kynnyskysymys”.
– Jos maassa on yksi makkarapaperi, siihen on helppo heittää viereen toinen, hän toteaa.
Grilliherkun muovisen kääreen nakkaaminen taukopaikan laitaan voi tuntua mitättömältä teolta, mutta roskan maatuminen voi viedä peräti sadan vuoden ajan. Luontoon hylätty muovipullo sinnittelee puolestaan jopa tuhat vuotta.
Sulkava arvioi, että kansallispuiston yleisimpiä roskia ovat tupakantumpit ja pienet, muoviset pussinsulkijat. Suomen ASH ry ja Luonto-Liitto ehdottivat toissa kesänä tupakoinnin kieltämistä kansallispuistoissa, mutta Metsähallitus ei Maaseudun Tulevaisuuden mukaan lämmennyt ajatukselle.
Ympäristönäkökulman ohella Sulkava muistuttaa, että jätehuoltoon vaaditut lisäresurssit ovat usein jostakin muualta pois.
– Elämme valtion perusbudjettirahoituksella. Jos on niukanlaisesti rahoitusta, ei tavallisia huoltokierroksia ehditä niin usein tekemään.
Paperinen nenäliina: 1–2 vuotta
Pahvimuki tai maitopurkki: 1–5 vuotta
Tupakantumppi: jopa yli 10 vuotta
Purukumi: 20–25 vuotta
Muovipussi tai karkkipaperi: jopa 100 vuotta
Hernekeittopurkki: 200-500 vuotta
Alumiininen juomatölkki: 200–1000 vuotta
Paristot: 200-1000 vuotta
Pussinsulkijat: satoja vuosia
Muovipullo: jopa 1000 vuotta
Lasi: säilyy luonnossa ikuisesti
Omat roskat pois
Kansallispuistoista ei löydy maastosta juurikaan roskapönttöjä. Roskiksia ja jätteiden lajittelupisteitä on lähinnä parkkipaikkojen yhteydessä ja luontopolkujen lähtöpaikoilla.
Vuosien varrella pönttöjä on ehdotettu asennettavaksi myös maastoon, mutta Karjalainen tietää kokemuksesta sen olevan huono idea.
– Olemme nähneet, että se vain lisää roskaamista, kun ihmiset dumppaavat roskikset täyteen. Niitä on myös aina vaikeampi tyhjentää sieltä maastosta, Karjalainen kertoo.
Tämän vuoksi puistoissa noudatetaankin roskattoman retkeilyn periaatetta. Pääsääntönä on, että jokainen retkeilijä kantaa omat roskansa luonnosta pois. Ekotekona voi myös esimerkiksi pakata eväät uudelleen käytettäviin astioihin ja käyttää pienet määrät paperia tai pahvia sytykkeinä.
Karjalainen kertoo, että pari viikkoa sitten joku oli jättänyt puiston suositulle Holma-Saarijärven alueelle jätesäkin. Roskapussi oli mitä luultavimmin jätetty paikalle hyvissä aikeissa, mutta oma-aloitteisuus osoittautui ongelmaksi: linnut ja muut eläimet löysivät täyden säkin, jonka sisältö oli pian levitelty ympäri mättäitä.
Telttailijat ja muut yöpyjät tuovat Karjalaisen arvion mukaan eniten roskaa mukanaan puistoon, mutta toisaalta he tuntevat usein etiketin ja heidän osuutensa kaikista kävijöistä on pieni.
– Päiväretkeilijät eivät välttämättä usein edes evästele. He tekevät tunnin–parin kierroksen ja lähtevät pois.
Maailman suurin puu jököttää keskellä yhdysvaltalaista kansallispuistoa – yli 2 000 vuotta vanhan mammuttipetäjän uskotaan painavan yli 2 000 tonniaLuontoekspertti vinkkaa: kolme kotimaista retkeilykohdetta, jotka haluat kokeaMinne käytetyt paperikassit kuuluvat? Entä juomalasit? Testaa, osaatko kierrättää oikein!