marraskuu 2017 – @ERKKI äimistelee.fi
Korean olympialaisten tiukka aikataulu ”helpottaa” nyt maastohiihdon naisten viestiin valintoja – ampumahiihtäjät eivät taida ehtiä apuun!
Published on marraskuu 29, 2017 julkaissut Erkki KovalainenJätä kommentti
Kilpaileeko Mari Laukkanen kolmena päivänä peräkkäin Etelä-Korean olympialaisissa!
Kaisa Mäkäräinen keskittynee täysin omaan lajiinsa!
Lukekaapa olympialaisten 2018 kisaohjelma tarkkaan: saako, pystyykö, jaksaako ja annetaanko Marin urakoida kolmena päivänä peräkkäin kahdessa lajissa olympialaisissa?
Villeimmät ajatukset ovat jopa leijuneet ilmassa ilman patruunoita, että molemmat ampumahiihtäjät Kaisa Mäkäräinen ja Mari Laukkanen edustaisivat Suomea olympialaissa 2018 maastohiihdossa parisprintissä vapaalla, ja toisivat kultaa Suomelle
Viimen talven Lahden MM-hiihtojen osalta käytiin runsaasti kommentteja, olisiko ampumahiihtäjät Mari Laukkanen ja Kaisa Mäkäräinen pitänyt valita maastohiihdon naisten 4 x 5 km viestiin vapaille osuuksille.
Naisten viestijoukkue saavutti pronssia Lahdessa, joukkueella Aino-Kaisa Saarinen, Kerrtu Niskanen, Laura Mononen ja Krista Pärmäkoski. Vieläkin monet äimistelee, että pronssi olisi vaihtunut hopeaan, jos ampumahiihtäjät Mari Laukkanen ja Kaisa Mäkäräinen, tai edes toinen näistä ampumahiihtäjistä olisi ollut mukana viestin vapailla osuuksilla.
Maastohiihdon päävalmentajalalla Reijo Jylhällä lienee pähkäiltävää olympialaisten naisten viestin joukkueen valinnassa, vaikka ampumahiihtäjät eivät siihen nyt olisi tyrkyllä tiukan ohjelman vuoksi
Kaisa Mäkäräinen voitti kultaa maastohiihdon SM-kisoissa 5 km vapaalla, ja hopeata 30km. Mari Laukkanen sijoittui neljänneksi vapaan 5 km sm-kisassa.
Silloin aikaisemmin talvella ampumahiihtofanit ja media toivoivat Laukkasta ja Mäkäräistä maastohiihdon MM-kisoihin Lahteen – miten käy nyt Koreassa päällekkäisyyksien vuoksi, sillä varmaan menestys omassa lajissaan katsotaan ampumahiihtäjille tärkeämmäksi. Urheilijoiden liitoilla [ampumahiihto ja maastohiihto] on myös omat päätökset asiasta. Suomen Olympiakomitealle varmaan lienee aivan sama, mistä ne mitalit maallemme olympialaisissa ropisee!
Mari Laukkanen ja Kaisa Mäkäräinen nimettiin Lahden maastohiihdon MM-kisoihin 2017. Mari Laukkanen oli vapaan sprintissä paras suomalainen hyvällä sijalla kahdeksas, ja Mäkäräinen ei hiihtänyt yhtään matkaa Lahdessa – vapaa 30 km olisi ollut ilmeisesti tarjolla. Lisäksi oli keskustelua valinnoista ja näytöistä ennen Lahden kisoja maasto- ja ampumahiihtäjien välillä.
Mäkäräinen ei tyytynyt vain ilmeisesti ”tarjottuun” 30 km vapaaseen Lahdessa, kun ei tullut varmuuttaa maastohiihdon taholta viestipaikasta, niin hän valitsi samoin aikoihin kilpailtujen ampumahiihdon maailman cupin Etelelä-Koreassa olympialaisten maisemissa.
Nyt näyttää jo keskusteluja virinneen Korean olympilaisten naisten maastohiihdon naisten viestijoukkueen valinnoista, Rukan maastohiihdon maailman cupin ja ampumahiihdon MC-Östersundin avauksen tuloksien johdosta. Östersundissa normaalimatkalla Kaisa Mäkäräinen esitti toiseksi parasta hiihtovauhtia, ja Mari Laukkaselta myös hyvää hiihtovauhtia hänelle ei ehkä sopivalla matkalla.
Ainakin asiantuntijat Jari Isometsä, Toni Roponen ja Sami Jauhojärvi ovat jo eri medioissa ainakin kommentoineet alkutalven tuloksia, ja kaikki kilpailut ovat tavallaan jo näyttöjä. Roponen ja Isometsä ovat olleet jo huolissaan Kerttu Niskasen kunnosta.
Tosilla naisilla ei näytä vielä kulkevan maastohiihdossa, ja taas Mari Laukkanen ja Kaisa Mäkäräinen ovat jo esittäneet kovaa hiihtovauhtia. Mari Laukkanen voitti ylivoimaisesti Anne Kyllöstä Suomen cupin vapaan sprintissä Vuokatissa.
Lisäksi Östersudin ampumahiihdon sekaviesti vielä sotki tai helpotti Korean olympialaisten viestivalintoja ampuma- ja maastohiihdon välillä. Östersundissa suomen ah-joukkue Mari Laukkanen, Kaisa Mäkäräinen Tero Seppälä ja Tuomas Grönman sijoittuivat kahdeksanneksi, ja se on ollut kiritteerinä sekajoukkueen valitsemiseksi Korena olympialaisiin.
Ampumahiihdon sekaviesti sattuu Koreassa maastohiihdon naisten vapaan parisprinttiä edeltävälle päivälle. Naisten maastohiihdon viesti sattuu lisäksi samalle päivälle, kuin ampumahiihdon naisten yhteislähtö – ja siitä on kaksi välipäivää tuohon sekaviestiin ampumahiihdossa.
Mari Laukkaselle näytäisi urakointia riittävän Korean olympialaisissa 2018
Tiukalta näyttää ampumahiihtäjien apu ainakin naisten maastohihdon viestiin, mutta Mari Laukkasta voisi vielä haaveilla maastohiihdon parisprintiin, johon joukkueeseen hän varmaan kuuluisi. Ketä ampumahiihtäjiä sitten hiihtäisi edellisellä päivällä sekaviestissä? Ja että ei siinä kaikki, niin naisten ampumahiihdon viesti on maastohiihdon parisprintin jälkeisenä päivänä.
Lisäksi olympialaissa ampumahiihdossa jaetaan myös niitä tärkeitä maailman cupin pisteitä, siis olympialaiset toimii maailman cupin yhtenä osakilpailuna.
Villeimmät ajatukset ovat jopa olleet, että molemmat ampumahiihtäjät Kaisa Mäkäräinen ja Mari Laukkanen edustaisivat Suomea maastohiihdon parisprintissä olympialaisissa 2018, ha toisivat kultaa Suomelle!
Etelä-Korean olympialaisten 9.2. – 25.2.2018 kisaohjelma Pyegnchangissa naisten maastohiihdon ja naisten ampumahiihdon osalta:
Lauantaina 3. kisapäivä 10.2. – naiset maastohiihto yhdistelmäkilpailu 7,5 km p +7,5 km vapaalla, ja samana päivänä myös naisten ampumahiihdon pikamatka, mutta nämä eivät vaikuta keskeisiin valintoihin
Maanantaina 5. kisapäivä 12.2.- naisten ampumahiihdon takaa-ajo
Tiistaina 6. kisapäivä 13.2. – naisten sprintti perinteisellä
Keskiviiikkona 7. kisapäivä 14.2. -naisten ampumahiihdon normaalimatka 15 km
Torstaina 8. kisapäivä 15.2. – naiset väliaikalähtönä 10 km vapaalla
Siten alkaa jo tulla tiukkaa ohjelmaa naisten ampumahiihtäjien ja maastohiihtäjien kesken aikatauluissa:
Lauantaina 10. kisapäivä 17.2. – maastohiihdon naisten viesti 4 x 5 km, kaksi ensimmäistä osuutta perinteisellä ja kaksi viimeistä vapaalla. Samana päivänä ampumahiihdon naisten yhteislähtö 12,5 km. Ampumahiihtäjät näin ovat pois sulettu naisten maastohiihdon viestistä vapailta osuuksilta! [jos ei aivan mullistavaa tapahdu]
Tiistaina 13. kisapäivä 20.2. – ampumahiihdon sekaviesti 2 x 6 km naiset, ja 2 x 7,5 km miehet
Keskiviikkona 14. kisapäivä 21.2. – naisten maastohiihdon parisprintti vapaalla. Hiihtääkö Mari Laukkanen edellisenä päivänä ampumahiihdon sekaviestissä ja mahdolisesti heti perään seuraavana päivänä maastohiihdon vapaan parisprinttiä, ja sitten naisten ampumahiihdon viestissä kolmantena päivänä peräkkäin. Tähän sekaviestiin valittaneen joukkue Suomesta.
Torstaina 15. kisapäivä 22.2. – ampumahiihdon naisten viesti. Mari Laukkasella tulisi kolme kisaa peräkkäin! Parisprintti on monine osuuksineen raskas kilpailu!
Sunnuntaina 18.kisapäivä 25.2.- naisten maastohiihto 30 km perinteisellä
Kaisa Mäkäräinen keskittyy varmaan täysin vain ampumahiihtoon Korean olympialaisissa
Kahdeksalla naishiihtäjälla ainakin olisi mahdollisuudet olympialaisten naisten viestijoukkueeseen
Tällä hetkellä näyttäisi ainakin siltä, että seuraavilla kahdeksalla urheilijalla on mahdollisuudet päästä kuntonsa vuoksi Korean olympialaisten naisten viestijoukkueeseen: Kerttu Niskanen, Krista Pärmäkoski, Laura Mononen, Aino-Kaisa Saarinen, Riitta-Liisa Ropoenen, Aanne Kyllönen. Mari Laukkanen ja Kaisa Mäkäräinen.
Hiihtoliiton päävalmentajalle Reijo Jylhälle tullenee kuitenkin pähkäiltävää tähän naisten viestin joukkueen[himoittuun paikkaan ja mahdolliseen mitaliin] valintaan, jo ilman ampumahiihtäjien siitä edolla jo poisi oloa.
Näyttäisi siltä, että maastohiihdon naisten sprintissä on mahdollisuudet mitaleille, mutta ampumahiihdon sekaviestissä ja naisten viestissä ei, mutta hyvään sijoitukseen kyllä. Päästääkö ampumahiihdon johto Maria sprinttiin?
Neuvotteluja varmaan käydään hiihtoliiton päävalmentajan Reijo Jylhän ja ampumahiihdon päävalmentajan Antti leppävuoren välillä. Olympiakomitealle on myös oma roolinsa, ja sille varmaan tärkeintä on vain mitalien määrä olympialaisissa, tulipa ne lajista kuin lajista.
Antti Leppävuorella miettimistä, annetaanko Mari Laukkanen lainaan Koreassa maastohiihdon puolelle
Ampumahiihto on Euroopassa suositumpi laji kuin maastohiihto, mutta Suomessa vielä ehkä maastohiihto menee arvostuksessa ampumahiihdon edelle.
J.K tosiaan samalle päivälle 17.2.2018 sattuu naisten maastohiihdon viesti ja ampumahiihdon yhteislähtö: mitä jos Mari Laukkanen on hirmukunnossa maastohiihtäjiin nähden ja ammunta takkunut – kuka antaisi luvan….haluaisiko Laukkanen olla maastohiihdon viestissä itse mukana…
Kaisa Mäkäräinen keskittyy varmaan täysin omaan lajiinsa ampumahiihtoon, olipa tilanne mikä tahansa. Maaiilman cupin pisteitähän jaetaan ampumahiihdon osalt amyös olympialaisissa.
MM-kisoja on maastohiihdossa ja ampumahiihdossa kohta liiankin tiheään, mutta olympialaiset ovat vain kerran neljässä vuodessa.
Olympialaisiin on tosin vielä aikaa, ja vaikka mitä voi sattua urheilijoiden kunnon, terveydentilan ja loukkaantumisien osalta.
Oma mielipiteeni on, että jos ammunta takkuaa tai on epävarmaa ampumahiihdon osalta urheilijalle, niin kannattaa mennä [jos lupa liitoilta] näihin maastohiihdon viesteihin ja sprinnteihin – varmistaakseen Suomelle mahdollisimman hyvän tuloksen ja mitalin.
Erilaisia fluorien raaka-aineita tullaan kieltämään suksien voitelussa arvokisoissa – saako kilpailija kohta doping-tuomion väärästä voitelusta!
Published on marraskuu 27, 2017 marraskuu 27, 2017 julkaissut Erkki KovalainenJätä kommentti
Fluoripitoiset suksivoiteet ollaan osittain kieltämässä, ja tutkitaanko niiden pitoisuuksia suksien pohjasta kohta suurennuslasilla. Pohjein uritus ja kuvitus noussee suurempaan arvoon tulevaisuudessa. Kuvassa punainen yksinkertainen suksen urituslaite
Luomuporkkanaa vain pidoksi
Näin unta tai kuulin huhua, Rukalla olisi keskusteltu maailman cupin aikoihin, että tulevaisuudessa ollaan kieltämässsä erilaisten fluorien raaka-aineiden käyttöä suksivoiteissa ainakin arvokisoissa.
Erilaisia laitteita ja mittareita kehitellään, joilla kilpailuun lähtevän hiihtäjän sukset pohjat tarkistetaan ennen lähtöä, ja kilpailija estetään näin liika- fluoripitoisilla suksilla starttaamasta kilpailuun. Toinen mahdollisuus on tietenkin, että maaliin tulon jälkeen tehdään tarkistus, ja urheilija saa tästä kahden vuoden doping-tuomion.
Muistaakseni voidevalmistaja Rexillä oli jo aikoinaan sininen ultravalo- lamppu, jolla näki suksien pohjista voideen imeytymisen, miten tasasesti se on levinnyt suksien pohjiin. Vai riittääkö pelkkä jollakin rätillä pyyhkäisy suksien pohjien puhtauksien todistamiseksi, ja varmuuden vuoksi järjestäjät putsaavat kovilla voiteenpoistonesteillä urheilijoiden sukset puhtaaksi ennen lähtöä.
Hiihtäjän sauvojen pituudet tarkistetaan perinteisen hiihdossa, ja lisäksi suksien pohjien voiteet, ja ovatko lisäksi liian tiukkoja nuo nykyisten hiihtäjien trikoot, että ilman vastus on vauhdissa liian vähäinen! Lisäksi on vielä nuo veritestit, että veri ei ole liian sankkaa puuroa hemoglobiinin arvoiltaan.
Fluorivoiteita suksien luistoon alkoi tulla julkiseen tietoon ja kauppoihin joskus 80- luvun lopulla, miten kauan lienee ennen tätä tämä salainen ase ollut huippujen käytössä, mutta sitten siitä haluttiin tehdä bisnestä myös tavallisten tallaajien osalta. Sitten tuli vielä lisäksi nämä fluorit pitopurkkeihin ja erilaisiin nesteisiin.
Suksien pohjakuvionti ja uritus suksien valinnan ohella nousee vielä suurempaan arvoon tulevaisuudessa, vai kielletäänkö pohjakuviotkin suksien pohjissa.
Mitä sanonee voidefirmat tällaisesta? Kehitelläänkö erilaisia lämpöpatterita ja mekaanisia laitteita suksien luiston parantamiseksi voiteitten sijasta!
Kehitelläänkö uusia korvaavia myrkkyjä tilalle, vai yritetäänkö sekaan ujuttaa vanhoja kielletyjä fluoreja voiteiden sekaan, kun niitä on tonnitolkulla tehtaitten varastossa.
Nyt on ilmeisesti kysymys kilapiluista huippuitasolla, mutta sovelletaanko tätä myös muualle.
Tällaista huhua on vaan liikkeellä, ja onko tämä hyvä asia. Miten tätä valvotaan tavallisissa kansallisissa, koulujen hiihdoissa, laturetkillä ja massahiihdoissa? Kielletäänkö fluoripitoisten voiteitten myynti ja valmistus kokonaan, silloinhan tämä olisi simppelijuttu.
Rukalla jo tosin hiihdettiin perinteistä pitopohjasuksilla kilpaa ilman minkaanlaisia pitovoiteita, siihen päälle vielä fluoriluistot kieltoon, niin tasapuolisemmaksi menee hiihto, jos vielä säännöt muokataan että saa hiihtää vain pitopohjasuksilla perinteistä arvokisoissa.
Mistä testauslaitteet kaikille kouluille ja urheiluseuroille. Miten nämä säännöt pätee Suomessa ja kansainvälisesti keskenään. Sallitaanko prosentteissa joku fluorin määrä voiteissa, niitähän nytkin on myynnissä eri pitoisuuksilla.
Tavallista kodin tiskiainetta suoraan pullosta tulevaisuudessa vain luistoksi
Herää kysymys, että kumpaa tässä haetaan: myrkyllisten aineiden postamista, vai urheilijoiden tasavertaistamista kilpailuissa?
Kilpahiihto ja hiihtäminen on tavallaan mennyt kalliiksi ja vaikeaksi harrastukseksi kalliiden fluorivoiteitten osalta, niiltä jotka maksavat itse voiteensa. Tasapuolistakaan se ei ole, jos jo jossain lasten koululaishihdoissa ja nuorten kansallisissa toisilla on kalliit fluorivoiteet asiantuntevasti laitettuna suksien pohjissa. Suksia pitää olla vielä monia pareja eri keleille ja tyyleille.
Mennäänkö asiassa väärin päin, ensin pitäisi kieltää kalliit fluorit nuorilta, eikä ammattihiihtäjiltä ja arvokisoista.
Useamman suksiparin voiteleminen kalliilla fluorilla jo maksaa satoja euroa. Kaupalle ei paljoa jäänyt ainakaan ennen näiden kalliden fluorijauheitten myynnillä -pieniä muutaman kymmenen gramman purkkeja tai nappeja myytiin ulos seurahintaan 500 mk, ja se maksoi 420 – 420 mk urheiluliikkelle. Minkalainen bisnes lienee ollut sitten tämä valmistajille ja tukkumyyjille!
Kalliiksi varmaan tulee voitelu, kun lasketaan nämä ilmaiset voiteet maajoukkue- ja tallihiihtäjille. Jokuhan tehdas, maahantuoja tai hiihtoliitto ne maksaa, ja niiden kustannukset sirtyvät osittain muiden maksettavaksi.
Totta kuitenkin mielestäni olisi ainakin se, että nuorten ja lasten hiihdoissa nämä kalliit fluorivoiteet jopa voisi lailla kieltää, mutta mitä uutta suksivoiteitten valmistajilla sen tilalle. Ennen oli jopa kynttilää vielä 60-luvulla köyhän maalaispojan suksiin koulujen hiihdoissa, ja yksi purkki Vauhdin porkkana riitti pidoksi.
Tavallista puutarhan luomuporkkanaa ilman lisäaineita vaan pidoksi
Kuntoilija jos katsoo tärkeäksi itselleen, että laskee ja hiihtää muita nopeammin illalla valaistuilla laduilla, niin hankkikoon voiteensa vaikka pimeästä myynnistä.
Totta kuitenkin, että fluoreista on paljon hyötyä kevään laturetkillä ja massahiihdoissa kaikille tasoon katsomatta.
Jos tällainen sääntö on tulossa, niin ketkä ovat tässä voittajia ja taas ketkä häviävät!
Kuvassa Pirkan-hiihdon kärki tulee Hämenkyrön Kyröskoskelle 2016 tasatyöntöä nuoskakelillä, ja varmasti on kaikilla fluorivoiteet suksiensa pohjissa
Terrafamen kaivoksen liikevaihto ei täsmää nikkelin ja sinkin osalta tuotantomääriin ja keskihintoihin verrattaessa – myydäänkö malmeja alennuksella vai keskeneräisinä tuotteina !
Published on marraskuu 24, 2017 tammikuu 26, 2018 julkaissut Erkki Kovalainen6 kommenttia
Malmien hinnat ilmoitetaan dollareissa, mutta taloustiedoissa liikevaihto euroissa
Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj on tehnyt lopullisen pesäeron Kainuusta ja Sotkamosta ylimääräisessä yhtiökokouksessaan 23.11.207 Espoossa, ja muuttaa kirjansa Sotkamosta Espooseen. Nimeksi tulee nyt Ahtium Oyj. Tällä ei ole merkitystä nykyisen Terrafamen kaivoksen osalta, sillä se on täysin erillään entisestä pörssi-emoyhtiöstään, mutta kaikki eivät näytä vieläkään sitä tiedostavan.
Kirjoitin jo vuoden alussa 28.4.2017 tänne äimistely-blogiin, ihmetellen Sotkamon Terrafamen kaivoksen nikkelin sekä sinkin keskihinnan ja tuotannon suhteesta ilmoitettuun liikevaihtoon, verrattaessa vuoden ensimmäisen vuosineljänneksen Q1 osavuosikatsauksen taloustietoja ensimmäisen kolmen kuukauden vuoden 2017 ajalta.
Liikevaihdoksi Terrafame ilmoitti vuoden kolmelta ensimmäiseltä kuukaudelta tammi-maliskuu 41,3 miljoonaa euroa. Nikkelin keskimääräinen hinta on ollut 10 271 US-dollaria tonnilta ja sinkin 2780 US-d/tonni. Nikkeliä on tuotettu 4780 t ja sinkkiä 9791 tonnia. Laskemalla malmien tuotannot keskihinnoilla ja muuttamalla niistä tulevan liikevaihdon dollareista euroiksi = 69 mljoonaa €. Oletettu keskiarvo dollarin ja euron kurssille 1$-0,85€
Erotusta tulee ilmoitetun liikevaihdon ja näin laskemalla [69 – 41] = 28 miljoonaa euroa. Mistä tämä johtunee, onko Terrafamella ollut muuta liikevaihtoa näiden malmien tuotannon lisäksi, vai onko ne myyty pörssihintaa matalammilla hinnoilla?
Eerotus on kuitenkin suuri tämä 28 miljoonaa, ilmoitetun liikevaihdon ja tämän laskennallisen oletetun liikevaihdon erotuksella!
Sama suhde nytkin kaivoksen kolmannella vuosineljänneksellä Q3-2017 – 16 miljoonaa alennusta?
Terrafamen kaivos julkaisi osavuosikatsauksensa taloustiedoistaan kolmannelta vuosineljännekseltä heinä-syyskuu Q3, ja sama epäsuhde näyttää olevan edelleen ilmoitetun liikevaihdon ja laskennallisten malmien tuottojen ja niiden keskihintojen suhteessa.
Liikevaihtoa oli ilmoitettu Q3 – 63,9 miljoonaa euroa, ja siinä hämmästytti jo se, että tällä liikevaihdolla saatiin liikevoittoa näyttämään 42,5 miljoonaa. Tosin se tapahtui näillä keskeneräisten varastojen arvojen [KET] nostamisella noin 55 miljoonalla eurolla.
Edellisessä Q 2 oli varastojen arvo 56 miljoonaa, mutta se nostettiin 111,9 miljoonaan euroon. Ilman tätä varastojen arvojen muutosta, olisi käyttökate ollut -7,9 miljoonaa, mutta se saatiin näyttämään plussalle 47,6 miljoonaa, ja liikevoittoa peräti 42,5 miljoonaa.
Terrafamen Q 3- ilmoitettuja taloustietoja:
liikevaihto 63,9 miljoonaa €
nikkeliä tuotettu 5506 tonnia
sinkkiä tuotettu 12 242 tonnia
nikkelin keskhinta ollut 10 528 US-dollaria/tonni [kaivoksen ilmoittama ja tarkistamalla pitää paikkansa]
sininkin keskihinta 2963 US-dollaria tonni
Dollarin ja euron kurssit: 1$ – 0,85€
lisäksi malmeja on kasattu primäärikasoille yhteensä 4,9 Mt, nikkeliä kasattu 13 192 t, sinkkiä kasattu 25 697, nikkeliä liuotettu 7 197 t, ja sinkkiä liuotettu 13 027 tonnia [en ymmärrä mitä kaikkea nuo tarkoittaa jalostuksen kannalta, mutta joku viisas voisi noistakin arvoista päätellä edellisiin katsauksiin verrattaessa, mitä on minkä verran jalostettu ja myytynä]
Laskemalla ja kertomalla yksinkertaisesti noiden malmien nikkelin ja sinkin tuotannot keskenään malmien keskihinnoilla tuolla kolmen kuukauden ajalta dollareiksi, ja muuttamalla ne dollarin sekä euron keskiarvon kurssiarvolla euroiksi: tulisi liikevaihtoa olla 79,99 miljoonaa euroa.
Terrafame ei erittele tarkemmin liikevaihdon tiedoissaan erikseen nikkelin, sinkin ja muunkaan mahdollisen myynnin tietoja, mutta laskemalla pääsee tähän tulokseen oletetusta liikevaihdosta. Tosin voi tarkemmat laskelmat, löytyä jos ne tilaa erikseen Terrafamen taloustiedoista.
Erotusta kaivoksen ilmoitettuun liikevaihtoon [ 79,9 milj.€-63,9 ]= 16 miljoonaa euroa. Malmeja on siis myyty tämän laskennan mukaa noin 20 % alennuksella edelleen eteenpäin. Terrafamehan teki osaomistus-kumppaninsa rahoittajan ja velkojansa Trafiguran kanssa sopimuksen, että se toimittaa malminsa sille sopimuksen mukaan jatkossa määrättyyn aikaan saakka.
Malmit nikkeli ja sinkki on siis myyty oletettavasti -20% alle pörssihintojen edelleen.
Nikkeliä olisi näin myyty 10 528 US-dollarin sijasta – 20 % 8400 US-dollaria tonnilta, ja nikkeliä 2963 dollarin hinnan -20% alennuksen vuoksi hintaan 2370 US-dollaria/tonni.
Mistä nämä erot kaivoksen ilmoitetun liikevaihdon ja laskennallisen eroista voi johtua?
Terrafame olisi myynyt tosiaan alennuksella malmejaan, alle pörssihintojen
onko lyhenetty Trafiguran velkaa pörrsihintojen erotuksella, mutta jotenkin kai sekin pitäisi kirjanpidossa ja taseissa näkyä, ja miten se on teknisesti mahdollista
onko nuo Terrafamen myymät malmit puolituotetta arvoltaan, ja niistä ei saada täyttä hintaa
onko kaivoksella muuta liikevaihtoa näiden malmien lisäksi
onko tässä huomioitu arvonlisäveron osuus, joka yleensä vähennetään myynnistä sekä tuotoista, ja sen jälkeen se on liikevaihtoa – silloin tuo erotus pitäisi paikkaansa [ malmien myynti tapahtuu kuitenkin ulkomaille, ja tarvitseeko EU:n maihin ja ulkopuolisiin maihin maksaa viennistä alvia? Tarifiguran kotipaikka on merkitty Singaporeen ja lisäksi se on yrityksenä osa omaa Terrafamen yhtiötä. Lisäksi on omat kiemuransa siitä, että viedäänkö tuotteet suoraan pääteasemalle ilman väliseisauksia kuljetusfirman toimesta?]
Terrafame on ilmoittanut jossain julkaisuissaan, että arvonlisäveron arvo olisi sillä tuotannonsa kerrannaisvaikutuksen osalta suoraan 41 miljoonaa euroa vodessa, mutta tosiaan maksetaanko tästä malmien viennistä tätä veroa?
Kuitenkin kaivos on antanut ymmärtää lausunnoisssaan, että malmeista saadaan täydet pörssihinnat, ja malmien arvot ovat täyttä tavaraa! Pörssihinnat vaihteluineen tosiaan voivat vaikuttaa kaivoksen liikevaihtoon, jos jokin suhde näillä mahdollisilla alennuksilla on sidottu myös malmien päivitettyihin pörssihintoihin.
Terrafemen taloustiedoistahan ei käy selvää, että mihin aikaan kuukausista, päivistä ja millä päivän pörssihinnoilla myynti ja laskutus on aina kirjattu, mutta jonkinlaisen tilastoinnin keskiarvon on luvut antavat. Malmien myynnistähän pääasiassa tuo Terrafamen liikevaihto muodostunee tuotannon ja hintojen määrillä.
Hävikkiä koko alkuvuodelta 2107 – 57 miljoonaa euroa
Laskin koko alkuvuoden nikkelien ja malmien keskihinnat, ja kerroin ne niiden tuotannolla: 57 miljoonaa on annettu alennusta tai muuten on tullut erotusta tuotannon ja likevaihdon erotuksella.
Koko vuoden 2017 taloustietoja tammi-syyskuu:
nikkeliä on tuotettu 15 4691 tonnia
sinkkiä on tuotettu 33 237 tonnia
nikkelin keskihinta koko kaudelta 10 008 US-dollaria/tonni
sinkin hinta koko kaudelta 2779 US-dollaria/tonni
Terrafamen ilmoittama liikevaihto virallisesti 152,4 miljoonaa euroa
Näin siis kertyy [pitäisi olla] laskennallisesti liikevaihtoa kaivokselle noin 247 miljoonaa dollaria, ja se muutettuna 0,85 euron kurssiin euroiksi = 209 miljoonaa euroa liikevaihtoa.
Terrafamen ilmoittama liikevaihto tuolta ajalta on 152,4 miljoonaa, joten erotusta tulee 57 miljoonaa ”hävikkinä” menetyistä malmien hinnoista!
Terrafamen logo
Liikevaihtoa muista kuin nikkelistä ja sinkistä – sakkaa uraanilla höystettynä
Uraanin jalostamislupaa ja myyntiä Terrafame on hakemassa. Ylen uutisissa 18.1.2016, myöntää Terrafamen toimitusjohtaja: asiakkaamme ottaa uraania talteen. Kaivos ei myy suoraan uraania, mutta asiakkaat ottavat sitä talteen myytävien materiaalien seasta.
Lisäksi toimitusjohtaja sanoo, että pyrimme myymään raffinaattialtaan sakkaa, joka sisältää pienen määrän uraania 20 mg/kg. Terrafame ei otttanut kantaa kysymykseen, että onko tätä sakkaa jo myytynä..
Näistä mahdollisista uraanin hipuista, ei kuitenkaan lisämyyntiä nikkelin ja sinkin lisäksi paljoa tule – siis missä mättää nuo kaivoksen ilmoitetun liikevaihtojen, ja laskenallisten myyntien, tuotantojen sekä malmien keskihintojen eroitus!
Tuskin mitään ihmeellisiä kalustojen ja koneittenkaan myyntejä on tapahtunut Terrafamen osalta vuoden 2017 aikana.
EDIT: tätä kirjoittaessa on nikkelin pörssihinta USD/t 11 730 $, ja sinkin USD/t 3271 $
Kurssi: 1 USD = 0,851$ 1 EUR = 1,175 USD
Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj on tuottanut voittoa 520 miljoonaaa euroa kuudessa kuukaudessa – osakkaat on kutsuttu ylimääräiseen yhtiökokoukseen 23.11.2017 Espooseen ja haluavat Sotkamosta pois
Published on marraskuu 18, 2017 huhtikuu 2, 2018 julkaissut Erkki KovalainenJätä kommentti
Talvivaaran Kaivososakeyhtiö haluaa Sotkamosta pois ja muuttaa nimensä Ahtiumiksi
Jos Sotkamossa sijaitseva Terrafamen kaivos tienasi voittoa osavuosikatsauksensa Q3 [heinä-elokuu 3 kuukautta] mukaan 64 miljoonan euron liikevaihdolla voittoa 42 miljoonaa euroa varaston arvojensa nostamisella, niin entinen sen emo-pörssiyhtiö panee vielä paljon paremmaksi.
Peräti 520 miljoonaa euroa olisi Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj ollut voitolla osavuosikatsauksensa mukaan kuudessa kuukaudessa vuoden alusta 30.6.2017: liikevaihtoa ei ollut yhtiöllä yhtään ja kassassa rahaa vain 1,5 miljoonaa.
Kuvakaappaus kaivoksen sivuilta välitilinpäätöksestä – voittoa ilman liikevaihtoa 520 miljoonaa euroa ajalta 1.1.2017 – 30.6.2017
Taivivaaran Kaivososakeyhtiön osakkaat kutsuttu ylimääräiseen yhtiökokoukoukseen 23.11.207 – nimen muutos, ja vähän ihmeellistä
Täysin erillään nykyisestä Terrafamen kaivoksesta oleva Talvivaaran Kaivososakeytiö Oyj on kutsunut osaakkeenomistajat ylimääräiseen yhtiökokoukseen Espooseen 23.11.2017. Hallitus ehdottaa yhtiöllle nimenmuutosta Ahtium Oyj, joka on yhtiön rinnakkaistoiminimi englanniksi Ahtium plc. Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj on velkasaneerauksessa.
Ahistaako jo ahtaalla nimen vuoksi!
Lisäksi hallitus esittää, että yhtiön kotipaikka siirretään Sotkamosta pois Espooseen, jossa sen pääkonttori sijaitsee. Virallisestihan vielä yhtiön kotipaikka on merkitty Sotkamoon.
Talvivaaran Kaivososakeyyhtiöllä on osakkeenomistajia valtion Solidiumista ja itsestään omista osakkeistaan yksityisiin talouksiin 80 265 osakkeen omistajaa, ja heillä osakkeita on yhteensä 2 108 154 152 100 .
Talvivaaran toimitusjohtaja Pekka Perä omistaa vielä perustamastaan yhtiöstä 74 603 895 osaketta, mutta se on enää vain 1,78 % kaikista osakkeista. Siitä voi suhdelukua verrata!
Osakkeilla ei ole enää mitään arvoa pörssissä, ja siitä ei käydä kauppaa. Talvivaara on suunnitellut ja kehitellyt uusia liike-ideoitaan kaivostoiminnan vastikkeeksi, mutta niistä ei ole kuulunut lopullista tulosta. Liiketoiminnan puutteessa rahavarat lopuvat pian yhtiön kassasta ja se menee monkurssiin, ja lopullisesti osakkailta katkaistaan viimeinenkin oljenkorsi osakkeiden arvoon.
Koolle kutsutun ylimääräisen yhtiökokouksen käsiteltäviä asioita – voittoa tullut yhtiölle puolessa vuodessa 520 miljoonaa euroa! Huom! 520 miljoonaa
Hallitus ehdottaa yhtiökokouksessa hallituksen päättävän uusien osakkeiden antamisesta, ja yhtiön hallussa olevien omien osakkeiden luovuttamista joko maksua vastaan, mukaan lukien kuittaamalla yhtiöltä olevia saatavia vastaan, tai täysin maksutta.
Talvivaaran osavuosikatsauksen tammi-kesäkuun 30.6.2017 mukaan 799 miljoonan euron vapaan pääoman arvo alennettaisiin kokonaan nollaan, ja tällä kuitattaisiiin tähän asti kertyneitä 816 miljoonan tappioita, ja tämän jälkeen tappioiden määrä olisi 17 105 703 euroa.
Lisäksi hallitus ehdottaa 8 miljoonan suuruisen ylikurssirahaston nollaamista tappioiden alas kirjaamiseen, ja tämän jälkeen jäisi tappiota taseisiin näkymään vain 9 019 861 euroa. [ihmeellistä joskus tuo kirjanpito]
Tappioita putsataan taseista ihmeellisesti. Voittoa on saatu 520 miljoonaa, ilmeisesti näyttämään tuottoa velkojen ja korkojen alas leikkaamisella pois kirjanpidosta, ja jotain on mukamas myyty keskenään sidosryhmille.
Talvivaaran tiedotteen mukaan kassassa on ollut 30.6.2017 likviditeettiä rahaa vain 1,5 miljoonaa euroa [1 589 623], ja myyntisaamisia 286 750 euroa.
Talvivaaran kaivososakeyhtiöllä ei ole tällä hetkellä minkaanlaista liikevaihtoa, ja henkilökuntaa töissä ollut 30.6.2017 – 20 ihmistä. Yhtiö etsii koko ajan uusia liikeideoita, että millä saisi jatkuvuutta, ja velkasaneerauksen onnistumista.
Osavuosikatsauksessa tammi-kesäkuu 30.6.2017 on saatu näyttämään yhtiölle voittoa 520 405 198 euroa, mutta todellinen liiketulos on ollut tappiollinen – 2 228 266 euroa. Taas on kirjanpito ihmeellistä: voittoa on saatu näkymään satoja miljoonia velkojen ja korkojen leikkauksilla.
Sen verran ihmeellistä ja äimisteltävää on tuon välitilinpäätöksen tiedotus ja ylimääräisen yhtiökokouksen julkaisun anti monimutkaisine varojen, pörssien, velkojen, osakkeiden alentamisineen, osakeantineen, osakkeiden vaihtoineen, velkojat kuitanneet saneerausvelkasaatavian arvottomilla osakkeilla, uusia omistajia tullut, mutta ei rahaa ynm, että siitä ei ota elvää itse erkkikään.
Mikä lienee tappio todellisuudessa, mutta se on faktaa, että yhtiön kassassa on rahaa ollut vain 1,5 miljoonaa euroa 30.6.2017.
Talvivaaran Kaivososakeyhtiön sivuilta löytyy tiedotteet väitilinpäätöksestä 30.6.2017 ja ylimääräisen yhtiökokouksen kutsusta, sieltä voi asioista ymmärtävä käydä niitä vilkaisemassa.
Vuokatti Areenan toteutuessa – Sotkamo olisi melkein Suomen suurin kunta jäähallien osalta – Suomen jäähalli tilanne eri kunnissa – Längelmäelle rakennettiin aikoinaan talkoilla jäähalli alta 2000 ihmisen kuntaan
Published on marraskuu 16, 2017 marraskuu 6, 2018 julkaissut Erkki Kovalainen2 kommenttia
10 5000 asukkaan Hämeenkyrön jäähalli
Tampereen Hervannnan 25 000 asukkaan kaupunginosassa sijaitseva jäähalli sijaitsee 40 metriä maan alla
SOTKAMO olisi Suomen jäähallein kunta asukaslukuun verrataessa, jos Vuokatti Areena toteutuu.
Suomessa on vielä noin 15 kuntaa väkimääriltään 7000 – 16 000 asukasta, joissa ei ole jäähallia.
Kajaaniin ollaan rakentamassa parhaillaan uutta harjoitusjäähallia entisen hallin kupeeseen. Kajaanin kaupunki on varannut 4,3 miljoonaa euroa talousarviossaan 2018 uuden harjoitusjäähallin rakentamiseen. Suomessa alkaa olla olla kohta jäähalleja joka kunnassa, mutta toisaalta jäähalli puutuu vielä monistkin suurista kunnista. Kuva 10 500 asukkaan Hämeenkyrön jäähallista puolen tunnin matkan päästä Tampereelta.
Sotkamon Vuokattiin ollaan suunnittelemassa uutta Arenaa, johon tulisi kaksi jäähallia ja lisäksi on nyt jäähalli Vuokatissa. Jos tämä hanke toteutuuu, niin Sotkamon pesäpallopitäjä on melkein Suomen jäähallein kunta asukaslukuun verrataessa. Sotkamon väkiluku on 10 500 ihmistä ja jos se jaetaan kolmella hallilla ( jäällä), niin Sotkamossa on jäähalli 3500 asukasta kohti. Utajärvi ja Tervola ainoastaan panevat paremmaksi kuntina, joissa on jäähalli kunnan asukaslukuun suhteutettuna.
Faktaa Suomen jäähalleista kunnissa:
Suomessa on noin 260 jäähallia ja 311 kuntaa: osissa kuntia ja kaupunkeja on monta jäähallia ja toisissa kunnissa ei yhtään
asukasmäärältään pienin kunta on 2800 asukkaan Utajärvi, missä laskemani mukaan on jäähalli
pohjoisin jäähalli on Inarin kunnan 6800 asukkaan Ivalon 3000 asukkaan taajamassa ja pohjoisessa on myös Kittilässä halli
eteläisin jäähalli on Ahvenanmaan 30 000 asukkaan Marianhaminassa, jossa 11 600 asukasta – eteläisimmässä mannerkunnassa Hangossa ei ole hallia
yksi jäähalli on Suomessa keskiarvoltaan noin 37 000 asukasta kohti[tarkoittaako sitten halleja, vai mahdollisesti niissä olevien ratojen- eri jäiden määrää
Suomen suurimmassa kunnassa, ei kaupungissa Nurmijärvellä on kaksi rataa-hallia sen suurimassa taajamassa 17 000 asukkaan Klaukkalassa: entinen halli remontoitiin ja uusi halli sen kylkeen. Nurmijärven kirkonkylällä ja Rajameäellä ei ole hallia. Nurmijärvellä on asukkaita 42 000.
Kajaanin harjoitusjäähallin kustannusarvio on 4,3 miljoonaa euroa. Käyttökustannuksista vuodessa ei ole varmaa tietoa, mutta ne vaihtelee Suomessa pienempien hallin osalta 150 000 eurosta – suurimpien areenoihin moniin miljooniin. Kajaanin uuden jäähallin kustannukset vuodessa olisivat ehkä noin 150 000 – 200 00 euron luokkaa, ja onko sillä katetta käyttäjien määrään suhteutettuna! Opetus- ja kultturiministeriö on myöntänyt 750 000 euron avustuksen Kajaanin jäähallille.
Kommenteissa on käynyt ilmi, että tämähän on vain Kajaanin jääkiekkoseuralle Hokille tarkoitettu halli! Hallia varmaan käyttävät muutkin kuin Hokki: Kainuun Prikaati, koulut, muutkin puulaakiseurat, ringette, tanssijat, poliisit ynm. Onko tämä lisäksi harrastusten pohjaa huomioiden ei tasa-arvoisesti vain pojille! Hokilla on joku kymmenen juniorijoukuetta, ja tämä uusi Suomi-sarjassa pelaava miesten edustusjoukkue uusi Hokki Oy.
Onko se sitten kannattavaa, kun kapungin koulut maksaa taskusta toiseen vuokraa omalleen kaupungin hallille käyttövuoroistaan kirjanpidollisesti, ja lisäksi urheiluseuroilta voi jäädä hallien vuokrat maksamatta , kuten kävi miesten edustusjoukkueen Mestiksen Hokilta.
Liikunta tuo kuitenkin terveyttä pitkässä juosussa ja nuoret saadaan pois kadulta. Tosin yksi veteraani hiihtäjä sanoi, kun Kajaanissa hiihdettiin hänen kanssaan rakenteilla olevan jäähallin ohi, että siinä on taas yksi hiihdon surma!
Kajaanin Hokilla on jotain 10 juniorijoukkuetta: kaunoluistelijat ja muutkin siis tarvitsevat hallia – onko uusi halli suunniteltu vain enimmäkseen pojille ja Kajaanin Hokille?
Tämäkin pitäisi ottaa huomioon, että kaikkien ei tarvitsi käydä jäällä huonoina vuoroina, mutta koskaan se aikataulu ei satu tasapuolisesti kaikille sopivaan ajan kohtaan.
Kajaanin jäähallien määrä kohta yhtä suuri Tampereseen verrataessa asukaslukuun suhteutettuna
Täällä Suomen jääkiekon kehdossa Tampereella on neljä jäähallia, mutta niissä yhteensä 10 eri rataa-jäätä: Hakametsässä kolme, Hervannassa meillä kaksi luolassa maan alla, Tesomalla 2, ja Kaukajärvellä 3. Tampereella on asukkaita noin 230 000, ja Kajaanissa asukkaita Vuolijoen kuntaliitoksen jälkeen 37 000. Lisäksi täällä Pirkanmaan seudulla on hallit lähiseudulla: Pirkkala, Lempäälä 2, Hämeenkyrö, Parkano, Ylöjärvi, Nokia, Kangasala ja Orivesi. Lisäksi on tulossa tämä uusi Areena- halli rautatien päälle keskustaan, mutta Hakametsä pantaisiin kiinni sen johdosta kokonaan jääkiekolta – mitähän sekin tarkoittaa?
Tampereen suhdeluvuksi tulee jäähalli 22 700 asukasta kohti ja Kajaanin 18 500.
Ihmeellistä on, että Ikaalisissa ei ole vielä jäähallia! Vaikka Hämeenkyrössä ja Parkanossa on jäähalli. Parkanossa on väkiluku kunnassa 6500, Ikaalisissa 7000 ja Hämeenkyrössä 10 500
Vielä kuva Hämeenkyrön jäähallista ja kirjoitus jatkuu kuvan jälkeen
Hämeekyrön 20 vuotta vanha jäähalli, jossa Hokkarit pelaa koti-ottelunsa II-divisioonassa
Suunnnitelmissa on ollut vielä yhden tai kahden uuden jäähallin rakentamista liisää Tampereelle.
Kaverini kertoi Kouvolassa olevan neljä jääkiekkohallia 85 000 asukkaan kaupungissa, mutta osa niistä on sivussa Kouvolan keskustasta kuntaliitoksien takia Inkeroisissa, Kuusankoskella ja Valkealassa.
Turussa on neljä hallia 188 000 asukkaan kaupungissa, ja sen monissa löhikunnissa on jäähalli. Helsingin hallitilanteesta en ole varma, mutta löytyi pikaisesti ainakin 13 hallia, ja Helsingissä on asukkaita 640 000.
Laskemalla kuntien asukaslukuja ja niissä olevia jäähalleja: niin pitää paikkansa, että mitä suurempi kunta, niin niissä vähemmän suhteessa jäähalleja asukaslukuun verrattaessa kuin pienemmissä kunnissa.
Sotkamon Vuokattiin on suunnitelmissa 8 miljoonan investoinnilla uusi monitoimi- Areena kaksine [2] jäähalleineen. Onko tässä järkeä Kainuun ja Sotkamon Kiekon kannalta, vai tuleeko muualta seuroja leireilemään Vuokattiin kesäisin. Käyttävätkö Kainuun muitten kuntien asukkaat ja seurat Vuokatin hallia hyödykseen.
Puretaanko entinen jäähalli Vuokatissa pois käytöstä, vai onko kohta Sotkamon 10 500 asukkaan kunnassa eniten Suomessa jäähalleja [3 hallia] käytössä väkilukuun verrattaessa? Mukana Vuokatin Areenan suunnittelussa ovat: Sotkamon kunta, Kainuun Liitto, Urheiluopisto ja Osuuskauppa Maakunta.
Monet pienemmät kunnat hyödyntävät suurempien lähellä rajalla olevien keskusten jäähalleja, kuten varmaan esimerkiksi Forssan lähellä olevat kunnat Tammela ja Humppila, jos vuoroja on vain Forssan hallissa heille tarjolla.
Tilaston mukaan Suomessa olisi 263 jäähallia.
Suomen jäähalleista monet omistavat kunnat, ja sitten on erilaisia osakeyhtiöitä ja omistuspohjia.
Monissa halleissa tai niiden yhteydessä voi olla laajennettuna useampi jää-rata, ja niistä kaikista ei ole minulla varmuutta. Miten hallien määrä 263 lasketaan, ovatko ne vain rakennuksia, ja lasketaanko siihen myös mahdollisten eri jäitten ja ratojen määrä saman hallin yhteydessä, koska monen saman hallin liitteenä voi olla jälkeen laajennettuna kaksi tai usempaa erillistä jäätä tai rataa: esimerkiksi Lempäälä 2.
Jos tosiaan lasketaan kaikki jäät-radat, jotka ovat rakennettu myöhemmin näiden hallien ythteydeen, kokonaismäärä voisi olla arviolta suhteutettuna, että nyt olisi 280 rataa käytössä. Tällöin suhteutettuna Suomen asukalukukuun 5,4 miljoonaa – 280 jäätä, niin suhdeluvuksi tuli noin 20 000 ihmistä yhtä hallia kohti!
Pienimmät kunnat joissa on jo jäähalli ja suurimmat kunnat joissa ei ole vielä jäähallia – 1700 asukkaan Längelmäen kunnassa ollut halli
Pienimpiä kuntia Suomessa väkiluvultaan, missä on jäähalli tai luonnon jään päälle rakennettu suojahalli:
Tervola – 3000 asukasta – katettu luonnon jää
Utajärvi -2800 asukasta
Urjala – 5000 asukasta
Juuka – 5000 asukasta – katettu luonnon jää
Paltamo -3500 -katettu luonnon jää
Posio – 3300 asukasta
Karstula – 4200 asukasta
Polvijärvi – 4400 asukasta
Savitaipale – 3500 asukasta
Juuka – 4400 ( talkoilla rakennettu katos kaukalon päälle )
Rantasalmi – 3500 asukasta
Ruovesi – 4400 asukasta
Enon entinen kunta, nykyisin Joensuu 3500 asukasta
Ykitornio – 4000 asukasta
Längelmäki – 1700 asukasta: Längelmäen kuntaan rakenettu osaksi talkoovoimin jäähalli vuonna 1996. Kunta on ollut silloin itsenäinen ja liitetty 2007 osaksi Jämsään sekä Orivedeen kuntaliitoksen yhteydessä, kun Längelmäellä ollut noin 1650 asukasta
Ruotsin puolella lähellä Ylitorniota on 4600 asukkaan Övertorneåssa jäähalli ja samoin pienessä Överkalixin 3300 asukkaan kunnassa.
Tervolan jäähalli avattiin 2014, ja sen nimi on Kurki-Areena. Jäähallin perustamiskustannukset olivat 200 000 euroa, joka kustannettiin 50 000 euron edestä talkoilla ja lahjoituksilla, ja 150 000 rahaa tuli valtiolta, kunnalta ja EU:lta. Utajärvi on pienin jäähallinen kunta Suomessa. Utajärven jäähallin avajaisia vietettiin vuona 2014.
Monet pienistä kunnista, joilla ei ole vielä jäähallia, voivat käyttää lähellä olevien suurempien paikkakuntien halleja hyödykseen.
Suurimmat kunnat, joissa ei ole vielä jäähallia:
Akaa 17 000 asukasta
Janakkala 16 500 asukasta
Orimattila 16 000 asukasta
Kauhajoki 13 500 asukasta
Ulvila 13 000 asukasta
Liperi 13 000 asukasta
Ilmajoki 12 000 asukasta
Muurame 10 000 asukasta
Saarijärvi 9500 asukasta
Masku 9500 asukasta
Karkkila 9000 asukasta
Hattula 9500 asukasta
Hausjärvi 8500 asukasta
Hanko 8500 asukasta
Ikaalinen 7000 asukasta
Laukaalla 19 000 asukaan kunnan keskustassa ei tiettävästi ole hallia, mutta Peurangassa on
Jäähallinen rakentaminen maksaa ja aiheuttavat huomattavia käyttökustannuksia vuodessa
Jäähallien vuosittaisista käyttökustannuksista noin puolet olisi henkilöstökuluja ja lisäksi siihen energia-, korjaus-, ja huoltokulut päälle. Monenlaisia versioita on näissä halleissa näistä jäähdyttämisistä ja lämmittämisestä – katsomossa pitäisi olla lämmintä ja jäällä tarpeeksi kylmää.
Tampereen 25 000 asukkaan kaupunginosassa Hervannassa on ehkä Suomen erikoisin jäähalli, se sijaitsee 40 metriä maan alla.
Jäähallit kuluttavat sähköä ja lämpöä kuukaudessa 80 000 – 150 000 kWh, mutta Raaseporissa Karjaalla on päästy vain 50 000 kWh kulutukseen kuukaudessa. Kajaanin nykyisen jäähallin käyttöaika on vuorokaudessa 7:00 – 23:00.
En tiedä miksi tämä Hervannan jäähalli on rakennettu maan alle. Onko edullisempaa tämän Hervannan maan alla olevan hallin käyttökustannukset vuodessa, kun jäätä alkaa olla jo luonnostaan syvällä, vai pitääkö sitä vastaavasti lämmittää enemmän!
Pudasjärvelle 8000 asukkaan kuntaan rakenetaan jäähalli hirrestä. Äimistelen sitä, että jäähallin paikka olisi 50 km päästä kunnan keskustasta Iso-Syötteen matkailukeskuksessa, eikä aikaisemmin suunnitellun kunnan keskustan sijasta. [ RAKENNUSLEHTI 9.9.2018]
Jäähallit ovat kustannus kunnille rakentamisen osalta, mutta halleilla ovat myös käyttökustannukset vuosittain kohtalaisen suuret ja ne rasittavat näin kuntien taloutta.
EDIT tämä kirjoitus on kirjoitettu jo16.11.2017, mutta sitä on päivitetty ajan tasalle 4.11.2018 ja uusi otsikko. Jäähallien tilanne on voinut muuttua tästäkin ja uusia päätöksiä kunnissa tehty tai jäähallihanke on muuten vireillä. Lisäksi joitain jäähallihankeita on peruttu kuntien taloudellisen tilanteen takia.
Ajankohtainen pörssi- ja kaivostiedote: Sotkamo Silver Oy:n hopeakaivoksen käynnistämisen rahoituksesta puuttuu noin 15 miljoonaa euroa – politikot ja vaikuttajat – sitä kannattaa kuitenkin kokeilla!
Published on marraskuu 15, 2017 marraskuu 20, 2017 julkaissut Erkki KovalainenJätä kommentti
Ajankohtaista kaivosrintamalla Kainuussa
Kainuun Sanomien toimittaja Antti Ylönen on kirjoittanut lehden kirjoituksessa otsikolla 25.5.2016 – ” Sotkamon hopeakaivos tuotantoon ensi vuoden lopulla”
Kaivos olisi pitänyt olla jo nyt sen mukaan 2017 marraskuusa kohta käynnissä, ja aina tullut lisää uusia ”positiivisia” uutisia kaivoksen avaamisesta silloin ja tällöin kaivokselta. Kainuun politikot ja vaikuttajat ovat aina näistä iloisista uutisista hymistelleet-fb-sivuillaan ja muissa somessa: nyt se alkaa ja on tämä on Kainuun ja Sotkamon hyväasia! Mitään konkreettista ei ole paljon kuitenkaan asian eteen tehty, ja hopeakaivosta ei ole vieläkään avattu tuotantoon.
Tänään on 15.11.2017 on julkaistu Sotkamon Silver Oy:n osavuosikatsaus Q 3 [heinä-elokuu].
Kirjoitin tänne blogi-äimistelyyn jo 18.11.2014 otsikolla: ” Talvivaaran kaivoksen konkurssi antaa potkua Taivaljärven rahoituksen nopeuttamiseen”
Sotkamon Tipaksen Taivaljärvelle on hopeakaivosta suunniteltu jo vuosia. Ensimäiset tiedotteet löytyvät tästä hopeakaivoksen suunnittelusta Sotkamo Silverin sivuilta jo vuodelta 2012.
Sotkamon hopeakaivoksen tarina on ollut myös jos, kun ja kun mahdollisesti sitä sun sätä on tapahtumassa lainojen, rahoituksen, takauksien, velkakirjojen ja osakeantien muodossa. Jotain konkreettista pitäisi kohta alkaa kuulua, tai nämä siihen sijoittaneet alkavat tulla kohta hermostuneeksi ja odottavan aika käy pitkäksi. Rahoituspäätöksien ja kaivoksen todellisen rakentamisen alusta menee noin vuosi tuotannon aloittamiseen, ja ennen kuin vähäkään kassavirtaa positiiviseksi, ja liikevaihtoa alkaa tulla Sotkamon hopeakaivos-yritykselle.
Nyt kaivoksen suunnitelmissa olisi saada hopakaivos avatuksi 2019 vuoden aikana. Tämän vuoden 2017 loppuun mennessä pitäisi jotain jo tapahtua rahoituksen suhteen, tai muuten kaivoksen suunnittelu on kuopattava, tai kulut vain lisääntyy ennen kannattavampaa liikevaihtoa, ja kukaan rahoittaja sekä sijoittaja ei enää siihen usko.
Kuvakaappaus Sotkamo Silverin sivulta ja analyysi jatkuu kuvan jälkeen
Ruotsalaisen Sotkamo Silver Ab:n tytäryhtiö Sotkamo Silver Oy on tiedottanut jatkuvasti julkaisuissaan sivuillaan osakeanneista ja erilaisista rahoituspaketeista, mutta niistä kaikista ei ole vielä varmuutta. Kainuun Sanomat on kirjoittanut sivuillaan jo 17.7.2012, että kaivos olisi käynnissä keväällä 2014.
Parempi sijoittaa tähän hopeakaivokseen, kuin Euroopan hunsvottivaltioihin!
Vuonna 2012 vierailivat kainuulaiset kansanedustajat hopeakaivoksen alkulähteellä, ja Kainuun Sanomissa kuvan kera kirjoituksessa entinen perussuomalaisten kajaanilainen kansanedustaja oli silloin sanonut, että parempi olisi tähän kaivoshankkeeseen sijoittaa valtion, kuin Euroopan hunsvotti-hulttiovaltioihin.
Vuoden 2017 helmikuun 1.päivänä on Sotkamo Silver ilmoittanut sivuillaan, että ovat sopineet TRAXYS Europe kanssa esi-aihe alustavan sopimuksen kaivoksen rahoituspaketista. Koko paketin arvo on 19,3 miljoonaa euroa, ja siitä suoraa 16, 3 miljoonaa kaivoksen rakentamista varten, ja lisäksi Traxys on luvannut 2,5 miljoonaa käyttöpääoman rahoitukseen sen jälkeen kun kaivos pääsee tuottamaan malmejaan.
Muutaman vuoden laina on sovittu Traxyksiltä, ja korot pienenee 7,5 %:sta rakentamisen aikana , jos kaikki menee suunnitelmien mukaan. Lisäksi oli sovittu, että myydään tälle Traxyksille kaikki tuotteet hopea-kulta- lyijy rikasteet 60 kuukauden ajalla. Onko hinnat ”sovittu” etukäteen ilman pörssihintoja, kuten epäilys on Sotkamon Terrafamen ja Trafiguran sopimuksessa malmien myynnistä ja hinnoista!
Tämän sopimuksen takaraja oli vahvistaa sopimus 10.3.2017, mutta sitä jatkettiin lopulta aina kesäkuun 1.päivään asti, ja vieläkään siitä viimeisestä varmistuksesta ei ole tihkunut tietoa, että miten tämän sopimuksen kanssa on käynyt? Ilmeisesti tämä rahoitus on kariutunut, vaikka kuulemma Traxys olisi vielä kiinnostunut, sekä erilaisia vaihtoehtoja vielä punnitaan.
Mikä on Silverin tulevaisuus optio-osakeannin jälkeen – rahaa puuttu edelleen 15 – 19 miljoonaa euroa kaivoksen perustamiseen? Politikot ja vaikuttajat -herätkää jo ennen kuin on liian myöhäistä!
Sotkamo Silver Oy laittoi optio-oikeus osakemerkintänä osakeannin kaivoksen rahoittamiseen, ja se tuotti elokuun loppuun mennessä rahaa kassaan kaivokselle 5,6 miljoonaa euoa. Kokonaismäärä näillä osakkeilla oli 20 miljoonaa, ja niistä saatiin myytyä 13 347 599 edestä. Maksimi olisi ollut jotain yli 8 miljoonaa, eli noin 65% saatiin tällä osakeannilla aikaiseksi.
Tämä rahasumma 5,6 miljoonaa ehkä menee suoraan rikastimisen rakentamisen suunnitteluun ja ylösajoon, koska kaivos on tilannut 6,5 miljoonaa maksavan suunnittelun Ruukki Constructionilta Oy. Tämä pitäisi olla valmis 2018 vuoden lopussa.
Sotkamon Silver on 16.8.2017 neuvotellut rahoituksesta kansainvälisen rahoitulaitoksen ja Ruotsin vientiluottoviraston Svedis Export Cderit Aseny Ecan kanssa rahoituspaketista taoitteena rahoittaaa kaivoksen rakentamista ja tuotannon käynnistämiseen.
Ruotsin vientiluottolaitos EKN on myöntänyt 24.8.2017 – 33,4 miljoonan euron suuruisen takauspäätöksen Silverille lainan korot sisältäen, Outotecin teknologia- ja prosessilaitoksen laitteiden toimituksen [EPC-sopimimus]rahoittamiseen.
Kansainvälinen rahoituslaitos vielä kuitenkin selvittää tätä EPC -sopimuksen rahoituskuviota, ja siitäkään ei ole vielä varmuutta. Lisäksi tämä EPC -rikasamo pitäisi hankkia takauksen ja lainan ehtoina, että rikastamo pitäisi hankkia ruotsalaiselta yhtiöltä, mutta halvempaa mallia etsitään ja käytettäisiin.
Rahat olisi siis löytymässä hopakaivoksen avaamiseen, mutta ei kuitenkaan ei vielä sitä löydy!
Innovaatiorahoituskeskus TEKES oli myöntänyt Sileverille 9,4 miljoonan euron kehittämislainan elokuussa 2015, mutta sen ehtona oli ollut, että hopeakaivoksen kokonaisrahoitus pitää olla kasassa ja varmistunut lokakuun loppuun 2015 mennessä. Sekin rahoitus raukesi.
Pohjoispohjanmaan elinkeino-, liikenne-, ja ynpäristökeskus [ely-keskus] on myöntänyt 2 miljoonan euron avustuksen hopeakaivoksen investointeihin ja kehittämiseen 2016 – Taloussanomien 28.11.2016 artikkelin mukaan. Suolarahoja!
Kaivoksesta tuotettaisiin 4000 -5000 tonnia rikastetta vuodessa, ja se työllistäisi noin 100 -200 työntekijää, sekä muita alihankkijoita ja sivunnaisvaikutuksia. Kaivoksen ajaksi on laskettu 8-10 vuotta, jopa enemmänkin. Kaivoksella on ympäristöluvat kunnossa, lopullinen rakentaminen kestäisi vain 12 kuukautta, ja sen avaamisen jälkeen heti 2 kuukauden päästä kaivos oli täydessä tuotantokunnossa.
Osakkeen arvo on ollut parhaimmillaan 0,65 euroa 12 kk, ja nyt sen arvo on 0,39 €. Lasketussa viimeisessä optio-annissa se noteraattiin 0,42€. Hopean hinta on tällä hetkellä noin 16-17 USD/unssi. Parhaimmillaan osakkeen arvo on käynyt 12 kuukauden aikana 0,59 EUR, ja alimmillaan 0,32€.
Mitä Sotkamon Silverillä edessä rahoituksen löytymiseksi ja viimeisin osavuotsikatsaus Q 3, sekä koko vuoden tulos tammi-syyskuu 9 kk 2017
Mitä edessä, jos ja kun määrätyt rahoituksen edellä mainitutkin vaihtoehdot eivät kaivokselle toteutune. KS kirjoittaa 3.1.2017, että Kainuun OP tarjonnut vakuuteellista senioriluottoa lainaa kaivosyhtiölle 2,75 miljoonaa euroa 4 vuoden maksuajalla, ja ensimmäinen vuosi olisi lyhennystä vailla. Onko tämä laina jo otettu, tai vain sitä ei ole saatu?
Sieltä täältä vosi lipittää pienempiä sijoittajia ja lainoja, mutta sekään ei tunnu mahdolliselta ja järkevältä. Tuotannon myyminen etukäteen olisi yksi mahdolisuus, kuten vastaavaanlaisia sopimuksia tavallaan Talvivaaran kaivos teki aikoinaan – maksaako joku näistä ennakkoa! Lisäksi erilaisten myyntisaamisten myynti, jos sellaisia on olemassa.
Sotkamo Silver Oy:n nettotulos oli tammi-kesäkuun osavuosikatsauksessa 30.6.2017 tappiollinen – 7 487 000 kruunua SEK koko alkuvuodesta. Huhti-touko-kesäkuun Q2 aika oli tuottanut tappiota 2 419 000 SEK, siis puhutaan miljoonista kruunuista, mutta noin kymmenen kertaa pienemmistä summista euroista.
Sotkamon Silverin kassassa on ollut rahaa 30.6. 140 889 kruunua.
Heinä- elokuun Q 3 tulos 2017 julkaistiin marraskuun 15.päivänä . Tappiota on tullut kolmessa kuukaudessa 7,9 miljoonaa kruunua SEK, tämän päivän kurssin mukaan noin 795 000 euroa. Koko vuoden 2017 [tammi-syyskuu 9 kk] tulos on tappiolla yhteensä 15,3 miljoonaa kruunua, yli 1,5 miljoonaa euroa.
Tappio on syventynyt alkuvuoden kahdesta osavuosikatsauksesta Q 1 -2.
Liikevaihtoa ei ole tullut, koska kaivoksen tuotantoa ei ole saatu avatuksi. Kassassa on ollut rahaa 30.9 [likviditetti] 178,4 miljoonaa euroa, eli noin 18 miljoonaa euroa
Sotkamon Silverin rikastaminen olisi ympäristöystävällistä, sillä malmeja ei liuoteta, vaan rikastus tapahtuu vaahdottamalla. Vatulointi alkaisi riiittää tämän kaivoksen suunnittelun osalta, ja onko se kiinni kaivoksen avaaminen vain alta 20 miljoonasta, kun Terrafameen ja Talvivaaraan on löytynyt rahaa jo kohta pari miljardia erilaisten sijoitusten, lainojen ja valtion rahoituksella.
Sotkamo Silverin liikevaihdon ja kannattavuuden ennustukset kymmeneksi vuodeksi
Sotkamon hopeakaivoksen ovat kaivoksen puolelta ja muut asiantuntijat ilmoittaneet kannattavaksi noin 18 USDollarin hinnalla rikastetta unssi. Hopean hinta ilmoitetaan pörssissä dolareissa/troy-unssi [31,10347768 grammaa].Hopean hinta on nyt 18.11.2017 – 17,10 dollaria. Tavoite on ollut kannattavuuden ennustuksissa, että hopean hinta pitäsi olla 20 USDollaria unssilta.
Sotkamo Silver on vaihdellut välillä tulostavoitteitaan ja mahdollista ennustuksen liikevaihtoaan tulevaisuudessa. Ennusteissa on käytetty arvioita kymmenen vuoden aikana, jonka aikaa kaivos olisi vähintään tehokkaassa tuotannossa.
Liikevaihdon ennustus on vaihdellut 35 -40 miljoonaa euroa vuodessa, ja käyttökatetta tästä jäisi parhaiten ennustusten mukaan jopa lähelle 20 miljoonaa euroa vuodessa?
Lisäksi kaivos on ilmoittanut, että muutakin kuin hopeata louhitaan, ja sen osuus olisi koko tuotannosta 70 %, ja kullan osuus 10%. Kullan hinta on nyt 1280,47 USD/oz, ja se olisi lähellä kannattavuuden tavoitetta.
Ratkaisevaa tässä on suunnitellun kaivoksen menestymisen pohjalta, että mitkä ovat malmien hinnat tulevaisuudessa, mitkä valuuttojen kurssivaihtelut, minkä pitoista ja minkä verran malmeja löytyy todella Sotkamon Tipakselta!
Mikä on hopean ja kullan jalostusarvo kaivokselle, verrattaessa siitä hankittuun työn määrään!
Viisaammat ovat kuitenkin laskeneet, että tästä kehittyisi kannattava yritys omistajille ja sijoittajille, ja se toisi töitä suoraan Kainuuseen, ja urakoita alihankkijoille, sekä veronpalautuksia kunnille työntekijöitten palkoista.
Kiire alkaa tulla rahoituksen saamiseen, sillä ilman tuottavaa liikevaihtoa, kuluthan vain lisääntyvät pitkässä juoksussa. Sotkamon Silverin omistuksella on myös kotimaisia sijoittajia ja yhtiöitä, eikä vain ruotsalaisten omistuksessa.
Kaivoksen avaamiseen tarvittava rahasumma 15 miljoonaa euroa on iso- ja pienisumma, miltä näkökulmalta sen katsoo! Talvivaaraan ja Terrafameen samalle kuntaan Sotkamoon on sijoitteu rahaa paljon enemmän.
Nämä kortit kannattaisi katsoa kuitenkin loppuun asti, sillä kohta ilman liikevaihtoa ja kulujen ollessa käynnissä aika käy vähiin – kauas hopeat karkaavat. Eikä tarvitsi jälkikäteen sanoa, mitä jos kaivoksen perustamista olisi tuettu..
Odotetaanko tässä kuitenkin Suomen ja Kainuun osalta Ruotsin vientiteollisuuden apuja, kyllä ne hoitaa homman loppupelissä! Eivät ehkä hoida! [äimistelijän analyysi]
Herätkää valtakunnan ja Kainuun vaikuttajat ja politikot – aika käy kohta vähiin ja kello raksuttaa! Tämä olisi tärkeä päätös Kainnuun ja Sotkamon uskottavuuden, talouden ja imagon takia.
Terrafamen velka lisääntyy uudella järjestelyllä lähes 200 miljoonaan – onko rahat vähissä ja sen vuoksi näitä tehdään, että Trafigura voisi vielä saada entiset omansa oljenkortena takaisin!
Published on marraskuu 10, 2017 marraskuu 10, 2017 julkaissut Erkki KovalainenJätä kommentti
Sotkamossa sijaitseva Terrafamen kaivos on saanut lisää rahaa entisiltä yhtiökumppaneiltaan, ja tätä on mainostettu jopa ministerin tasoa myöten. Hyvä jos asia on hyvä kaivoksen kannalta, mutta kysymysmerkkejä on ilmassa. Velkaa lisää tulee kaivokselle, ja kaikki ei ole siltä mitä se näyttää – velka on maksettava: hyvä veli ottaessa mutta huono takaisin maksettaessa!
Kaivos tiedottaa sivuillaan:
Terrafame suunnittelee perustavansa nikkeli- ja kobolttisulfaattitehtaan perustamisesta kaivoksen muun toiminnan lisäksi. Sähköautojen lisääntyessä nikkeli- ja kobolttisulfaattia tarvitaan niiden akkuihin. Terrafame hakee markkinajohtajuutta näiden tuotantoihin.
Terrafamen olisi tarkoitus tuottaa 150 000 tonnia nikkelisulfaattia ja 5000 tonnia kobolttia vuodessa.
Nyt on kaivos saanut rahoitusta tähän 172 miljoonaa, näin media ja itse kaivos ilmoittaa. Kaikki ei ole siltä miltä näyttää. Kumppaneina ovat entiset Tarafigura ja Sampo. Tämä rahoitus on osaksi velkaa kaivokelle.
YLEn uutisten mukaan tämä diili menee näin tämän 172 miljoonan osalta: Trafigura antaa lainaa kaivokselle 64,5 miljoonaa, ja Sampo lisäksi lainaa 21,5 miljoonaa euroa. Puolet tästä 172 miljoonasta 86 miljoonaa olisi pääomasijoitusta tai muuta tämän Trafiguran ja Sammon osalta.
Tässä menee yritysryppäissa vähän sekaisin nämä käsitteet: Terrafame -Terrafame Group ja Trafigura – Galena. Näistä ei ota selvää välillä, kuin oli aikoinaan Talvivaaraalla Sotkamon yhtiö ja tämä Talvivaaran kaivos-pörssiyhtio. Puhutaan kuitenkin selventämiseksi vain Terrafamesta ja Trafigurasta pelkästään kansankielellä.
Jatkuu logon jälkeen
Helmikuussa 2017 teki Terrafame sopimuksen näiden samojen yhtiökumppaniensa Trafiguran ja Sammon kanssa, ja sitä mainostettiin 250 miljoonan euron rahoituspaketiksi. Se meni kuitenkin näin:
Tarfigura sijoitti kaivokseen 75 miljoonaa, mutta lisäksi lainasi sille saman 75 miljoonaa. Sampo on antanut lainaa lisäksi 25 mijoonaa euroa. Valtion Terrafamen Group ”emoyhtiö” on luvannut samasta taskusta toiseen omalle Terrafamelleen 25 miljoonaa, ja lisäksi valtion varoista on luvattu pääomittamaan omaa kaivostaan 50 miljoonalla.
Tästä kertyy tämä mainostettu ”rahoituspaketti” 250 miljoonaa!
Tällä 75 miljoonalla myytiin, jo pari miljardia tähän asti maksanut kaivos 15,5% osuudella ykstyiselle omistukselle Trafiguralle ja Sammolle jäi prosentit.
Kaivoksen velka lisääntyy tällä uudella sopimuksella 100 miljoonasta eurosta 186 miljoonaan euroon
Jos oli tällä aikaisemmalla sopimuksella tullut velkaa 100 miljoonaa euroa [ Trafigura 75 + Sampo 25], niin nyt saadaan lisää velkaa tämä 86 miljoonaa [Trafigura 64,5 + Sampo 21,5 = 86 miljoonaa euroa]. Yhteensä siis velkaa tulee kaivokselle näillä 186 miljoonaa euroa.
Korkoakin näistä veloista pitää maksaa, ja herää kysymys, että eikö kaikkien meidän veronmaksajien kannalta olisi valtion ollut parempi rahoittaa lisää omaan taskuunsa mahdollisesti pienemmällä korolla!
Lisäksi herää epäilys, että millä hinnalla joutuu Terrafame myymään tuotteensa näille velkojilleen – loppuuko sen kassasta virta, jos velkojille maksetaan velat tuotteina, ja kassaan ei tule rahaa!
Sama kassan mahdollisesta rahavajeesta [likviditeetti] kielii myös se, että tällä Trafiguran sijoittamalla 86 miljoonalla, niin puolet siitä käytettäisiin tehtaan ylösajoon , tutkintaan, pääoman suunnitteluun ja tarpeisiin…
Trafigura hakee tällä oljenkortta aikaisemmille sijoituksilleen ja velkojen pois saamisilleen, että kaikkia ei vielä menetetä.
Terrafamen kaivoksen arvo olisi jotain lähelle 500 miljoonaa, kuka ostaisi sen tällä hetkellä velat kaupanpäälliseksi päälle ja tulevaisuuden näkymät nähtävissä edes eurolla? Tuskin edes nämä politikotkaan, jotka tähän kaivokseen muka vielä uskovat.
Lopussa hetääviä kysmysmerkkeja, mutta silti toivon Terrafamelle onnistumista ympäristön mahdollisista turmelimista huolimatta
onko rahat kassassa vähissä, koska näissä osvuosikatsauksissa [Q] näistä kaivoksen rahoista kassassa ei ole mainittu?
miksi ei ole otettu valtiolta itseltään lainaa tähän lisää mahdolisesti Trafiguraa ja Smpoa pienemmällä korolla, olisi vieä kaivos saanut valita kumppaninsa, sekä paremmilla hinnoilla?[ei iletty, kun sanottu että valtion apuja rahoitukseen ei enää tarvita]
mitkä spomukset, korot veloille ja hinnat toimitukselle Trafiguralla?
onko sopimuksessa kirjattu maksamaan Trafiguran antamia lainoja mahdollisesti kaivoksen toimittamillaan tuotteilla, ja kassavirtahan ei siitä lisäänny?
mitä nämä optio- ja velkajärjestelyn sijoitukset oikeestaan sisällään pitää?
näiden järjestelyjen jälkeen olisi Terrafamen osuus kaivoksesta 71,2 %, Trafiguran 28,7 % ja Sammon vain 0,1 %. Menikö näissä kaupoissa halvalla, vai liian kalliilla?
onko tässä vain uraanin hakuprosessiin yhteyttä, että luvat heltiäisivät helposti?
mitkä ovat sähköautojen tarpeet tulevaisuudessa ja tuotettujen malmien ynm. hinnat?
keksitäänkö muuta sähköautoille ja toimittavatko niiden lisääntyessä muutkin niiden tarpeisiin soveltavia tuotteita?
onko tämä vain jonkinlainen esisopimus, kuten monasti näissä tapauksissa nähty, ja oko mitään valmistavia investointeja tästä sopimuksesta?
jatkuvasti tarvitaan investointeja, ja näillä veloillako ne rahoitetaan?
kaivos työllistäisi heti suoraan tällä 30 henkilöä, mutta mitkä kulut siihen ja mut lisättynä tämän johdosta? Mikä on kate!
Terrafamen on luvattu kannattavan jo 9000 euron hinnalla nikkeliä tonni, mutta Euroopassa on tehtaita kiinni alhaisen hinnan vuoksi, ja hinnan pitäsi olla vähintään 11 000 euroa ylöspäin – miksi tehdään tällaisia huonoja sopimuksia, koska rahoittajia pitäisi olla näin jonossa pilvin pimein? Puhutaan nyt euroista, sillä nikkelin hinta on tänään jotain yli 12 ooo US-dollaria/tonni.
Jätä kommentti…