Level: doctoral ❌ Language: Finnish ❌
You searched for subject:( Joint estate of spouses married in community of property). Showing records 1 – 30 of 237 total matches.
Tampere University (146)
University of Oulu (91)
1. Zechner, Minna. Informaali hoiva sosiaalipoliittisessa kontekstissa .
Zechner, Minna. “Informaali hoiva sosiaalipoliittisessa kontekstissa .” 2010. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66641.
Zechner, Minna. “Informaali hoiva sosiaalipoliittisessa kontekstissa .” 2010. Web. 14 Dec 2019.
Zechner M. Informaali hoiva sosiaalipoliittisessa kontekstissa . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2010. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66641.
3. Lampinen, Mai-Stiina. Yhteisöllisyys sosiaali- ja terveystoimen esimiesyhteisössä .
Lampinen, Mai-Stiina. “Yhteisöllisyys sosiaali- ja terveystoimen esimiesyhteisössä .” 2019. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi//handle/10024/116818.
Lampinen, Mai-Stiina. “Yhteisöllisyys sosiaali- ja terveystoimen esimiesyhteisössä .” 2019. Web. 14 Dec 2019.
Lampinen M. Yhteisöllisyys sosiaali- ja terveystoimen esimiesyhteisössä . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2019. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi//handle/10024/116818.
4. Räisänen, Mirka. Opettajat ja koulutuspolitiikka. Opetusalan ammattijärjestö ja Demokraattiset koulutyöntekijät -yhdistys peruskoulukauden koulutuspolitiikassa .
Räisänen, Mirka. “Opettajat ja koulutuspolitiikka. Opetusalan ammattijärjestö ja Demokraattiset koulutyöntekijät -yhdistys peruskoulukauden koulutuspolitiikassa .” 2014. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/95126.
Räisänen, Mirka. “Opettajat ja koulutuspolitiikka. Opetusalan ammattijärjestö ja Demokraattiset koulutyöntekijät -yhdistys peruskoulukauden koulutuspolitiikassa .” 2014. Web. 14 Dec 2019.
Räisänen M. Opettajat ja koulutuspolitiikka. Opetusalan ammattijärjestö ja Demokraattiset koulutyöntekijät -yhdistys peruskoulukauden koulutuspolitiikassa . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2014. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/95126.
5. Tiusanen, Olavi. Työyhteisön kehittäminen ja tärkeimmät muutosvälineet. Tapaustutkimus Helsingin liiketalouden ammattikorkeakoulun eli Helian henkilöstön ja johdon kehittämiskäsityksistä, muutosvälineistä ja muutosmalleista 1995-1997 .
6. Loppela, Kaija. Ihminen ja työ - keskustellen työkuntoon. Työyhteisön kehittäminen työkykyä ylläpitävän toiminnan viitekehyksessä .
Loppela, Kaija. “Ihminen ja työ - keskustellen työkuntoon. Työyhteisön kehittäminen työkykyä ylläpitävän toiminnan viitekehyksessä .” 2004. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/67375.
Loppela, Kaija. “Ihminen ja työ - keskustellen työkuntoon. Työyhteisön kehittäminen työkykyä ylläpitävän toiminnan viitekehyksessä .” 2004. Web. 14 Dec 2019.
Loppela K. Ihminen ja työ - keskustellen työkuntoon. Työyhteisön kehittäminen työkykyä ylläpitävän toiminnan viitekehyksessä . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2004. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/67375.
7. Mäkitalo, O. (Outi). Huumevalistus ja sen muunnelmat:opettajien käsityksiä ehkäisevään huumetyöhön suuntautuneesta koulukasvatuksesta ja opetuksesta.
8. Aspvik, U. (Ulla). Psyykkisesti vajaakuntoisten avotyötoiminta:toiminnan kehittämisprosessi ja merkitys osallistujien elämänlaadulle.
Aspvik, U (Ulla). “Psyykkisesti vajaakuntoisten avotyötoiminta:toiminnan kehittämisprosessi ja merkitys osallistujien elämänlaadulle.” 2003. Doctoral Dissertation, University of Oulu. Accessed December 14, 2019. http://urn.fi/urn:isbn:9514271289.
Aspvik, U (Ulla). “Psyykkisesti vajaakuntoisten avotyötoiminta:toiminnan kehittämisprosessi ja merkitys osallistujien elämänlaadulle.” 2003. Web. 14 Dec 2019.
Aspvik U(. Psyykkisesti vajaakuntoisten avotyötoiminta:toiminnan kehittämisprosessi ja merkitys osallistujien elämänlaadulle. [Internet] [Doctoral dissertation]. University of Oulu; 2003. [cited 2019 Dec 14]. Available from: http://urn.fi/urn:isbn:9514271289.
9. Lujala, E. (Elise). Lastentarhatyö, kansanopetuksen osa ja kotikasvatuksen tuki—toiminnan päämäärät ja toteutuminen Pohjois-Suomessa 1800-luvun lopulta vuoteen 1938.
10. Kostiainen, Tuula. Osaamisen kehittämisen neljä tilaa. Osaamiskeskuksen interventio sosiaalityöhön .
12. Suvilehto, P. (Pirjo). Lasten luova kirjoittaminen psyykkisen tulpan avaajana:tapaustutkimus pohjoissuomalaisen sairaalakoulun ja Päätalo-instituutin 8–13-vuotiaiden lasten kirjoituksista.
13. Lehkonen, Helena. Mikä tekee rehtorista selviytyjän? Perusopetuksen rehtoreiden käsityksiä työssä selviytymisestään .
14. Saari, Antti. Kasvatustieteen tiedontahto. Kriittisen historian näkökulmia suomalaiseen kasvatuksen tutkimukseen .
Saari, Antti. “Kasvatustieteen tiedontahto. Kriittisen historian näkökulmia suomalaiseen kasvatuksen tutkimukseen .” 2011. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66734.
Saari, Antti. “Kasvatustieteen tiedontahto. Kriittisen historian näkökulmia suomalaiseen kasvatuksen tutkimukseen .” 2011. Web. 14 Dec 2019.
Saari A. Kasvatustieteen tiedontahto. Kriittisen historian näkökulmia suomalaiseen kasvatuksen tutkimukseen . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2011. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66734.
15. Tikkanen, Kaija. 15 - 20-vuotiaiden nuorten toivo, sen ylläpitäminen ja vahvistaminen .
Tikkanen, Kaija. “15 - 20-vuotiaiden nuorten toivo, sen ylläpitäminen ja vahvistaminen .” 2012. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66879.
Tikkanen, Kaija. “15 - 20-vuotiaiden nuorten toivo, sen ylläpitäminen ja vahvistaminen .” 2012. Web. 14 Dec 2019.
Tikkanen K. 15 - 20-vuotiaiden nuorten toivo, sen ylläpitäminen ja vahvistaminen . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2012. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66879.
16. Lahtinen, Päivikki. Ikääntyvän opettajan ammatillista kasvua ja osaamista tukeva johtaminen ammattikorkeakoulussa .
17. Kujala, Eila. ASIAKASLÄHTÖINEN LAADUNHALLINNAN MALLI Tilastolliseen prosessin ohjaukseen perustuva sovellus terveyskeskukseen .
Kujala, Eila. “ASIAKASLÄHTÖINEN LAADUNHALLINNAN MALLI Tilastolliseen prosessin ohjaukseen perustuva sovellus terveyskeskukseen .” 2003. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/67266.
Kujala, Eila. “ASIAKASLÄHTÖINEN LAADUNHALLINNAN MALLI Tilastolliseen prosessin ohjaukseen perustuva sovellus terveyskeskukseen .” 2003. Web. 14 Dec 2019.
Kujala E. ASIAKASLÄHTÖINEN LAADUNHALLINNAN MALLI Tilastolliseen prosessin ohjaukseen perustuva sovellus terveyskeskukseen . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2003. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/67266.
18. Kanervisto, Merja. Keuhkoahtaumatautia sairastavan arjessa selviytyminen .
19. Koivunen, K. (Kirsi). Alaraajojen valtimonkovetustautia sairastavien terveyteen liittyvä elämänlaatu sekä hoitomenetelmien kustannukset.
20. Väisänen, T. (Tero). Sedimentin kemikalointikäsittely:tutkimus rehevän ja sisäkuormitteisen järven kunnostusmenetelmän mitoituksesta sekä sen tuloksellisuuden mittaamisesta.
21. Metteri, Anna. Hyvinvointivaltion lupaukset, kohtuuttomat tapaukset ja sosiaalityö .
Metteri, Anna. “Hyvinvointivaltion lupaukset, kohtuuttomat tapaukset ja sosiaalityö .” 2012. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66973.
Metteri, Anna. “Hyvinvointivaltion lupaukset, kohtuuttomat tapaukset ja sosiaalityö .” 2012. Web. 14 Dec 2019.
Metteri A. Hyvinvointivaltion lupaukset, kohtuuttomat tapaukset ja sosiaalityö . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2012. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66973.
22. Helminen, K. (Katri). Eläinlääkärikunnan puolesta taistellen:Rainer Stenius toimijana Suomen eläinlääketieteen kentällä vuosina 1918–1951.
Helminen, K (Katri). “Eläinlääkärikunnan puolesta taistellen:Rainer Stenius toimijana Suomen eläinlääketieteen kentällä vuosina 1918–1951.” 2013. Doctoral Dissertation, University of Oulu. Accessed December 14, 2019. http://urn.fi/urn:isbn:9789526200392.
Helminen, K (Katri). “Eläinlääkärikunnan puolesta taistellen:Rainer Stenius toimijana Suomen eläinlääketieteen kentällä vuosina 1918–1951.” 2013. Web. 14 Dec 2019.
Helminen K(. Eläinlääkärikunnan puolesta taistellen:Rainer Stenius toimijana Suomen eläinlääketieteen kentällä vuosina 1918–1951. [Internet] [Doctoral dissertation]. University of Oulu; 2013. [cited 2019 Dec 14]. Available from: http://urn.fi/urn:isbn:9789526200392.
23. Makkonen, S. (Saara). Teknillisestä apulaisesta laboratoriohoitajaksi:turun laboratoriohoitajakoulutuksen kehitys vuosina 1955–1990.
24. Kuusi, Päivi. Miksi näkökulma muuttuu käännöksessä? Eksplisiittistämisen ja normaalistamisen selitysvoima ja seuraukset .
Kuusi, Päivi. “Miksi näkökulma muuttuu käännöksessä? Eksplisiittistämisen ja normaalistamisen selitysvoima ja seuraukset .” 2011. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66777.
Kuusi, Päivi. “Miksi näkökulma muuttuu käännöksessä? Eksplisiittistämisen ja normaalistamisen selitysvoima ja seuraukset .” 2011. Web. 14 Dec 2019.
Kuusi P. Miksi näkökulma muuttuu käännöksessä? Eksplisiittistämisen ja normaalistamisen selitysvoima ja seuraukset . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2011. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66777.
25. Korkiakangas, Mailis. Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 .
URL: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94419
► Tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa tulkintaa kotitalouden alan ammattikasvatuksen muotoutumisesta sekä tarkastella alan yhteyksiä suomalaisen yhteiskunnan ja elinkeinojen kehityksen kanssa. Tavoitteena on kuvata ja tulkita alan… (more)
▼ Tutkimuksen tarkoituksena on tuottaa tulkintaa kotitalouden alan ammattikasvatuksen muotoutumisesta sekä tarkastella alan yhteyksiä suomalaisen yhteiskunnan ja elinkeinojen kehityksen kanssa. Tavoitteena on kuvata ja tulkita alan ammattikasvatuksen historiallisia kerrostumia, muutoksia ja jatkuvuuksia. Tutkimuksen tulkinnan mukaan kotitalousalan ammattikasvatus muodostuu varhais-, maaseutu-, kotitalous- ja palveluammatillisista kehitysvaiheista. Varhaisvaiheessa alan koulutusta syntyi erilaisten taustayhteisöjen tukemana kouluhallinnon ja sittemmin perustetun maataloushallinnon alaisuuteen. Ensimmäinen kotitalouskoulutusta määrittelevä laki ohjasi sitä maatalouden yhteyteen. Maaseutuammatillisen koulutuksen kehittämisestä vastasi maataloushallinto, jonka merkittävä saavutus oli kotitalousopettajakoulutuksen käynnistäminen. Kotitalousammatillisessa vaiheessa syntyi koti- ja laitostalousala. Ammatillinen koulutus järjestyi ammattikasvatushallintoon mittavassa keskiasteen uudistusprojektissa. Palveluammatillinen vaihe ilmeni alan laaja-alaistumisena osaksi palvelusektoria ja kotitalouspalvelujen kehittymisenä. Tuolloin koulutus jakautui ammatilliselle toiselle asteelle ja korkea-asteelle. Tutkimuksessa esitellään kahden tapauskoulutarinan avulla kotitalousalan koulutuksen kehityskaari alkuvaiheesta nykypäivään. Historian tunteminen tarjoaa perspektiivin tuleville valinnoille. Vaikka historian ratkaisut eivät sellaisenaan ole siirrettävissä nykypäivän toimintamalleiksi, ne voivat tuottaa virikkeitä kehittämisprosesseihin. Alan taustojen tunteminen auttaa eri toimijoita ymmärtämään tehtyjä ratkaisuja ja niiden perusteluita. Näin ollen teos palvelee kaikkia alan ammattikasvattajia. Erityisesti tuleva tutkimus hyötyy tästä perustutkimukseen lukeutuvasta aihepiirin käsittelystä. Tutkimuksen tietoa voidaan soveltaa ammattikasvatuksen ja kasvatuksen tulevassa tutkimuksessa sekä koulutuksen opetus- ja kehittämistyössä. Tutkimuksen voi toivoa löytävän tiensä lukuisten tutkijoiden ja opettajien käsiin. Tulosten perusteella voidaan päätellä, että koulumuotoisesta ammattikasvatuksesta on muodostunut suomalainen tapa tuottaa uutta ammatillista osaamista työelämän tarpeeseen. Koulutustaso ja -rakenne ilmentävät eri aikoina vallinnutta käsitystä koulutuksen järjestämisestä. Yksialaiset koulut ovat muuttuneet pienistä sisäoppilaitoksista ensin tavallisiksi päiväkouluiksi ja edelleen osaksi monialaisia koulutuskonserneja. Opettajien ammattitaidon varaan rakentunut ammatillinen opetus on muuttunut moniammatilliseksi tiimityöksi. Kuusi luokkaa kansakoulua on vaihtunut peruskoulu-, ammattikoulu- ja lukiotaustoiksi. Ennen aikaan kotona opituista arkielämän taidoista on kehittynyt osaamista vaativia ammatteja ja tutkintoja. Kotitaloustyössä on kyse pääosin naisten tekemästä matalapalkkaisesta työstä. Alan ammattien vähäinen arvostus juontuu sekä ammattitaidon yhdistymisestä naisten osaamiseen että sen liittymisestä arkisiin toimiin.; The aim of this doctoral thesis, situated within the field of education, is to depict…
Subjects/Keywords: ammatillinen koulutus; ammattikasvatus; kasvatuksen historia; koulutushallinnointi; kotitalousala; vocational training; vocational education; history of education; field of home economics
Korkiakangas, M. (2013). Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 . (Doctoral Dissertation). Tampere University. Retrieved from https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94419
Korkiakangas, Mailis. “Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 .” 2013. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94419.
Korkiakangas, Mailis. “Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 .” 2013. Web. 14 Dec 2019.
Korkiakangas M. Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2013. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94419.
Korkiakangas M. Lönnrotista Laureaan - Kotitalousalan ammattikasvatus vuosina 1890 - 2000 . [Doctoral Dissertation]. Tampere University; 2013. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94419
26. Kaisvuo, Terhi. Ammattikorkeakouluopiskelijan osaamisen konstruoituminen reflektion avulla kohti varhaiskasvatuksen asiantuntijuutta .
Kaisvuo, Terhi. “Ammattikorkeakouluopiskelijan osaamisen konstruoituminen reflektion avulla kohti varhaiskasvatuksen asiantuntijuutta .” 2015. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/97296.
Kaisvuo, Terhi. “Ammattikorkeakouluopiskelijan osaamisen konstruoituminen reflektion avulla kohti varhaiskasvatuksen asiantuntijuutta .” 2015. Web. 14 Dec 2019.
Kaisvuo T. Ammattikorkeakouluopiskelijan osaamisen konstruoituminen reflektion avulla kohti varhaiskasvatuksen asiantuntijuutta . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2015. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/97296.
27. Kivelä, Juhani. Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? .
URL: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66583
► Arviointitutkimus koskee Suomen talouden ytimen, valtiokonsernin talousohjauksen tilaa vuosien 1987-2008 uudistuskauden jälkeen. Mihin oli tultu vuonna 2008 ja miten talousohjausjärjestelmä toimii? Arvioinnin kohteena on myös… (more)
▼ Arviointitutkimus koskee Suomen talouden ytimen, valtiokonsernin talousohjauksen tilaa vuosien 1987-2008 uudistuskauden jälkeen. Mihin oli tultu vuonna 2008 ja miten talousohjausjärjestelmä toimii? Arvioinnin kohteena on myös se, miten ohjausjärjestelmän tila vastaa 2010-luvun haasteita. Arviointiaineiston muodostavat uudistuskauden dokumentit sekä ohjausjärjestelmän kaikkien tasojen eduskunnan, hallituksen, valtiovarainministeriön, ministeriöiden, virastojen ja laitosten sekä tarkastusviranomaisten haastattelut. Vastaavaa lähestymistapaa ei suomalaisessa hallinnontutkimuksessa ole aikaisemmin sovellettu. Arviointi tukeutuu kompleksisuusteoreettiseen viitekehykseen. Kompleksisuusteoriaa ei ole myöskään vastaavalla tavalla hyödynnetty. Tutkimus on siten sekä lähestymistapansa että teoriaulottuvuutensa osalta pioneerityötä, jota ei ole voitu perustaa aiempaan tutkimukseen. Sellaisena se avaa, vaatii ja osoittaa useita jatkotutkimustarpeita. Tutkimuksen päätuloksia ovat ensinnäkin se, että talousohjauksen ytimen, finanssipolitiikan ohjausrakenne on tasapainossa uudistustavoitteiden kanssa ja sellaisena se tukee talouden kokonaishallintaa. Toiseksi tutkimustulokset osoittavat, että tulosohjaustavoitteet, tuottavuus, taloudellisuus ja vaikuttavuus eivät ole toteutuneet talousarviolain edellyttämällä tavalla. Laki ja käytännön toiminta ovat kaukana tasapainosta. Lain vaatimukset ovat taakkana toimijoille. Taakka ei kuitenkaan näy suoraan menoina momenteilla ja siksi se ei ole saanut osakseen ansaitsemaansa huomiota. Kolmantena uudistustavoitteena ollut demokraattisen ohjauksen vahvistaminen näyttää valtiokonsernin osalta rakenteellisesti toteutuneen. Toimivuuden kannalta rakenne on kuitenkin vielä niin uusi, että erityisesti eduskunnan näkökulmasta sen toimivuutta on vaikea arvioida. 2010-luvun haasteiden kannalta tutkimuksessa tulee esiin joukko riskitekijöitä. Yksi niistä on talousohjauksen päätoimijan, valtiovarainministeriön ohjausrakenne. Se näyttää olevan epätasapainossa ministeriön kasvaneiden vastuiden kanssa. Taloudellisesti vaikeina aikoina valtiovarainministeriön rooli lisäksi korostuu järjestelmälogiikan mukasesti talouden tasapainottajana. Ministeriön ohjausrakenteella on yleistä merkitystä, koska se heijastuu koko hallinnon talousohjaukseen. Se voi olla sille joko tukena tai taakkana.; In the administrative reforms of 1987-2008 in Finland the state as a whole was divided into three parts the core state, autonomous parts and actors operating in market conditions. The structural division was taken further when in 2010 the universities were split off from the financial governance of the core state to join the autonomous actors. Each part of the state body has its own financial governance. The study is confined to reforms in the system of financial governance of a state concern (core state) and the functionality of the system of governance after the reforms. This is an evaluative study assessing first the reforms in the structure and governance tools and thereafter their functionality. The structural…
Subjects/Keywords: valtiontalouden kokonaishallinta; tulosohjaus; kompleksisuusteoria; Admistration of state finance; effectiveness; complexity theo
Kivelä, J. (2010). Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? . (Doctoral Dissertation). Tampere University. Retrieved from https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66583
Kivelä, Juhani. “Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? .” 2010. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66583.
Kivelä, Juhani. “Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? .” 2010. Web. 14 Dec 2019.
Kivelä J. Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2010. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66583.
Kivelä J. Valtiokonsernin talousohjauksen tila - tuki vai taakka? . [Doctoral Dissertation]. Tampere University; 2010. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66583
28. Rajaniemi, Jani. Organisaatiorakenne ja innovatiivisuus - Tutkimus organisaatiorakenteista johtuvista innovatiivisuuden esteistä .
Rajaniemi, Jani. “Organisaatiorakenne ja innovatiivisuus - Tutkimus organisaatiorakenteista johtuvista innovatiivisuuden esteistä .” 2010. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66600.
Rajaniemi, Jani. “Organisaatiorakenne ja innovatiivisuus - Tutkimus organisaatiorakenteista johtuvista innovatiivisuuden esteistä .” 2010. Web. 14 Dec 2019.
Rajaniemi J. Organisaatiorakenne ja innovatiivisuus - Tutkimus organisaatiorakenteista johtuvista innovatiivisuuden esteistä . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2010. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/66600.
29. Isolahti, Nina. Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne .
URL: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94867
► Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne Oikeustulkkauksen tarve kasvaa Suomessa jatkuvasti. Tästä voimakkaasti kehittyvästä tulkkauksen alasta ja tulkkauksesta ylipäänsä tiedämme kuitenkin valitettavan vähän. Tietoa kuitenkin… (more)
▼ Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne Oikeustulkkauksen tarve kasvaa Suomessa jatkuvasti. Tästä voimakkaasti kehittyvästä tulkkauksen alasta ja tulkkauksesta ylipäänsä tiedämme kuitenkin valitettavan vähän. Tietoa kuitenkin tarvitaan alan koulutuksen ja palveluiden kehittämistä varten. FM Nina Isolahden väitöstutkimuksen keskiössä on oikeustulkkauksen tarkkuus. Oikeustulkilta vaaditaan lähtökohtaisesti äärimmäistä tarkkuutta. On tärkeää, että tulkki välittää kielestä toiseen paitsi tärkeimmän ydininformaation, myös hyvin tarkasti kaiken yksityiskohtaisen informaation, tunnetilojen ja epäröinnin ilmaisut, puheen rakenteelliset ominaisuudet sekä puhetavan ominaispiirteet. Tulkkaus jaetaan kahteen päälajiin: samanaikaisesti puhujan puheen kanssa tapahtuvaan simultaanitulkkaukseen ja konsekutiivitulkkaukseen, jossa puhuja ja tulkki puhuvat vuorotellen. Isolahden tutkimuksen kohde on konsekutiivisesti tapahtuva tulkkaus. Konsekutiivisesti tapahtuvan tulkkauksen prosessi on jäänyt aiemmissa tutkimuksissa vähemmälle huomiolle, sillä tutkijoiden mielenkiinto on kohdistunut ensisijaisesti simultaanitulkkaukseen. Tulkkausalalla on vallalla käsitys, että konsekutiivitulkit pystyvät tulkkaamaan jopa 15 minuutin pituisia 500–2500 sanaa sisältäviä puheenvuoroja tarkasti ilman poistoja, viestin sisällön tiivistämistä tai lyhentämistä. Väitöskirjatutkimuksen tarkoituksena on arvioida, vaikuttaako tulkattavan puhejakson (puheenvuoron) pituus tulkkauksessa tapahtuviin poistoihin. Tutkimus perustuu kuuden tulkin autenttisiin suorituksiin. Tutkimusaineistona on käytetty rikosasioiden oikeudenkäynnissä tallennettujen tulkattujen kuulustelujen yhteensä lähes 6 tunnin ääninauhoitteita. Tulkkaussuorituksia tarkastellaan oikeustulkkauksen kontekstissa. Päättely perustuu tilastotieteelliseen kausaalianalyysiin, jossa etsitään ja testataan ilmiöiden välisiä korrelaatiosuhteita. Kausaalianalyysi osoittaa, että tulkattavan puheenvuoron pituus vaikuttaa tulkkauksessa tapahtuviin poistoihin niin, että puheenvuoron pidentyessä poistojen suhteellinen määrä lisääntyy. Yleisesti näyttää siltä, että poistoja tapahtuu jo hyvin lyhyiden, jopa 2–3 sanan pituisten puheenvuorojen tulkkauksessa. Epätarkkuus nousee huomattavan korkealle tasolle 17–22 sanan pituisten puheenvuorojen tulkkauksessa, jolloin tulkkaamatta jää yli 4 % ainutlaatuisesta, vain viestistä saatavissa olevasta avaininformaatiosta, ja yli viidennes lisä- ja tarkentavasta informaatiosta sekä viestin modaalisesta aineksesta. Yksi tutkimuksen keskeisistä havainnoista koskee tulkattavien puheenjaksojen pituutta ylipäänsä. Tutkimusaineiston tulkkeet ovat tulkkauksia suhteellisen lyhyistä, tyypillisesti noin 10 sanan puheenvuoroista. Yli 23 sanan pituisten puheenvuorojen tulkkeita tutkimusaineistossa on vain muutamia. Vaikka Isolahden tutkimuksen tarkoituksena ei ollut selvittää puheenvuoron pituuden edellytyksiä, tutkimuksessa esiin tullut käytäntö eroaa kuitenkin merkittävästi käsityksestä 500–2500 sanan jaksojen tulkkauksesta. Poistojen…
Subjects/Keywords: oikeustulkkaus; tulkkauksen tarkkuus; konsekutiivitulkkaus; Accuracy of interpreting; court interpreting; consecutive interpreting
Isolahti, N. (2014). Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne . (Doctoral Dissertation). Tampere University. Retrieved from https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94867
Isolahti, Nina. “Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne .” 2014. Doctoral Dissertation, Tampere University. Accessed December 14, 2019. https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94867.
Isolahti, Nina. “Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne .” 2014. Web. 14 Dec 2019.
Isolahti N. Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne . [Internet] [Doctoral dissertation]. Tampere University; 2014. [cited 2019 Dec 14]. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94867.
Isolahti N. Tulkkauksen tarkkuus rikosoikeudenkäynnissä – saavuttamaton ihanne . [Doctoral Dissertation]. Tampere University; 2014. Available from: https://trepo.tuni.fi/handle/10024/94867
30. Mäkelä, M. (Mailis). Hoitoon ja kohteluun kohdistuva tyytymättömyys:potilaslain mukaiset muistutukset.
Mäkelä, M (Mailis). “Hoitoon ja kohteluun kohdistuva tyytymättömyys:potilaslain mukaiset muistutukset.” 2015. Doctoral Dissertation, University of Oulu. Accessed December 14, 2019. http://urn.fi/urn:isbn:9789526208275.
Mäkelä, M (Mailis). “Hoitoon ja kohteluun kohdistuva tyytymättömyys:potilaslain mukaiset muistutukset.” 2015. Web. 14 Dec 2019.
Mäkelä M(. Hoitoon ja kohteluun kohdistuva tyytymättömyys:potilaslain mukaiset muistutukset. [Internet] [Doctoral dissertation]. University of Oulu; 2015. [cited 2019 Dec 14]. Available from: http://urn.fi/urn:isbn:9789526208275.