Ensi vuonna normalisoituu? Itä-Suomen rakentamisen suhdanteet näyttävät vielä hyviltä - Rakennusteollisuus RT ry
Etusivu › Ajankohtaista › Tiedotteet › 2018 › Itä-Suomen rakentamisen suhdanteet näyttävät vielä hyviltä
3.10.2018 | Talonrakennusteollisuus ry | Itä-Suomi
Ensi vuonna normalisoituu? Itä-Suomen rakentamisen suhdanteet näyttävät vielä hyviltä
Tilaajat ja rakennuttajatnäkevät suhdannetilanteen hyvänä. He arvioivat asuntotuotannon vähenevän, mutta toimitilarakentamisen sekä korjausrakentamisen kasvavan viime vuodesta. Rakentamisen kannattavuuden uskotaan pysyvän ennallaan. Toimintaan vaikuttavat tilaajien mielestä ammattityövoiman puute sekä ympäristöasiat.
Rakennustuoteteollisuusnäkee suhdannetilanteen erittäin hyvänä. Hankemäärä lisääntynee ja toiminnan kannattavuuden odotetaan paranevan. Ensi kevääseen mennessä rakennustuoteteollisuus arvioi asuntotuotannon ja toimitilarakentamisen pysyvän ennallaan sekä korjaustoiminnan kasvavan. Toimintaan vaikuttavat panoshintojen nousu ja ammattitaitoisen työvoiman puute.
Mikkeliläisen Jalon Rakentajat Oy:n toimitusjohtaja Matti Pätynen näkee loppuvuoden suhdanteiden pysyvän Itä-Suomessa kokonaisuutena suunnilleen alku- ja viime vuoden tasolla. Hän arvioi asuntorakentamisen säilyvän korkeana ainakin ensi vuoden alkupuolen.
– Alueelliset erot ovat suuria. Yliopistokaupungit erottuvat selvästi positiivisilla näkymillään. Yksittäiset mittavat kohteet antavat piristysruiskeita niiden ulkopuolelle. Asuntorakentaminen tasaantuu normaalitasolle ensi vuonna nykyisten hankkeiden valmistuttua. Kainuussa ja Etelä-Savossa, etenkin Savonlinnassa, on asuntorakentaminen hiljaisempaa. Se kohdistuu yksittäisiin hankkeisiin, pääosin koulu-, päiväkoti-, infra- sekä sairaalarakentamiseen, kertoo Pätynen.
Varovaisuus näkyy hänen mukaansa asuntokaupan ajoittumisena lähelle kohteen valmistumista.
– Asuntotuotantoon ja -kauppaan vaikuttaa myös tonttien rajallinen tarjonta maakuntakeskuksissa. Oikeankokoiset ja -hintaiset sekä tasokkaat asunnot käyvät niissä yhä hyvin kaupaksi ja ovat ostajille turvallisia investointeja.
Pätysen mielestä ammattitaitoisen työvoiman saanti on rakentajille haaste, mitä lähemmäksi pääkaupunkiseutua mennään.
– Tilanne kuitenkin tasaantuu pääkaupunkiseudun megahankkeiden valmistuttua. Kokonaisuutena odotan vuodesta 2019 positiivista, tähdentää Pätynen.
Urakkamuotojen muutokset elinkaari-, allianssi- ja KVR-hankkeiksi ovat hänen mukaansa pienille ja keskisuurille rakennusyrityksille tarjousvaiheen osalta haasteellisia. Siksi ne rajoittavat urakkakilpailuihin osallistumista ja vähentävät tilaajien saamaa tarjousmäärää.
Lujatalo Oy:n aluejohtaja Heikki Jalkanen on paljolti samaa mieltä Pätysen kanssa talonrakentamisen suhdanteista. Hän arvelee uudisrakentamisen tasoittuvan viimeistään vuonna 2020 pitkän aikavälin tasolle Itä-Suomessa.
– Rakentaminen keskittyy jatkossakin maakuntakeskuksiin eli Itä-Suomessa Kuopioon ja Joensuuhun sekä osin Mikkeliin. Ylä-Savossa Iisalmen seudulla on tulevina vuosina näkyvissä virkistymistä. Maakuntakeskuksiin keskittyvä korjausrakentaminen jatkaa parin prosentin kasvua.
Jalkasen mukaan elinkaarihankkeet yleistyvät kuntien tilahankinnoissa.
– Myös leasing-rahoitus on niissä kasvussa. Suuren sote-uudistuksen epävarmuus on lykännyt alan rakennushankkeita. Odotusarvoja on Finnpulpin biotuote- ja sellutehdashankkeessa Kuopiossa.
Pahimpia pullonkauloja talonrakennusalalla on Jalkasen mielestä pula vastaavista työnjohtajista eläköitymisen vuoksi. Rakennusmestarikoulutuksen käynnistyminen vuosikymmenen alussa on parantanut tilannetta mutta ei poistanut pulmaa.
Myös Rakennustoimisto Eero Reijonen Oy:n toimitusjohtaja Jarmo Hämäläinen näkee Joensuun seudun talonrakentamisen suhdanteiden jatkuvan vuoden verran vilkkaina, mutta sen jälkeen on tasaantumista odotettavissa, kun massiivinen opiskelija-asuntotuotanto alkaa päättyä.
– Toki uudistuotantoa ja peruskorjausurakoita on jatkossakin mutta ei viime vuosien määriä. Joensuun lähikunnissa Liperissä ja Tohmajärvellä on koulunrakennushankkeita, mutta kyllä Joensuu pysyy Pohjois-Karjalan rakentamisen veturina.
Lujabetoni Oy:n toimitusjohtaja Mikko Isotalo yhtyy rakennustuoteteollisuuden arvioihin hyvistä suhdanteista.
– Jatko riippuu eniten asuntorakentamisen volyymistä. Jos tai kun se tasaantuu pidemmän ajanjakson tasolle, normalisoituu betonielementtien ja valmisbetonin kysyntäkin. Kahden viime vuoden kerrostalotuotanto on ollut yhtä runsasta kuin 1970-luvun kaupungistumisen huippuvuosina. Voimakas asuntorakentaminen on aiheuttanut pitkät toimitusajat elementeille, mutta valmisbetonissa tilanne on normaalimpi. Siinä kilpailutilanne on kireä koko Suomessa.
– Betonipaaluissa on jopa tuotantokapasiteettia vapaana, koska infrarakentaminen ei ole järin vilkasta. Itä-Suomen isot siltatyömaat Jännevirralla sekä Savonlinnan Laitaatsalmessa alkavat olla päätöksessään. Muutoin infrassa painopiste on ylläpidossa ja peruskorjauksessa eikä ratapuolellakaan ole isoja hankkeita lähinäköpiirissä, toteaa Mikko Isotalo.
Kumoni Oy:n toimitusjohtaja Pasi Pitkäsen mielestä peruskorjaustoiminta jatkuu ensi vuonna samantasoisena, asunto-osakeyhtiövetoisena ja suurimpiin kaupunkeihin keskittyen Itä-Suomessa. Hän toivoo kuntien ja kaupunkien lyhentävän kasvavaa peruskorjausvelkaansa. Samalla se parantaisi tilojen käytettävyyttä, energiataloudellisuutta ja sisäilman laatua. Peruskorjauksessakin on pulaa työnjohtajista, erikoisosaajista ja hyvistä aliurakoitsijoista. Kilpailu alalla jatkuu kireänä.
Talonrakennusteollisuus ry:n Itä-Suomen piirin aluepäällikkö Kimmo Anttonenkaan ei usko äkkiliikkeisiin talonrakennuksessa ellei Suomen ja maailmantaloudessa tapahdu järeitä muutoksia.
– Uusien asuntojen tuotannon tasaantumiseen ja normalisoitumiseen on alettava varautua vilkkaimmillakin paikkakunnilla Itä-Suomessa, kun väestömäärä ei näytä kasvavan. Maakuntakeskusten vetovoima pitää kuitenkin asuntotuotannon ja peruskorjaustoiminnan kohtalaisena. Tonttitarve jatkuu. Siinä olisi kaavoittajien, rakennuttajien ja rakentajien yhteistyön tehostuttava kaavoitusprosessin nopeutumiseksi.
Anttonen antoi tunnustusta Siilinjärvelle aktivoitumisessa tonttien kaavoittamisessa. – Kuopiosta katsoen pohjoinen on potentiaalisin kasvusuunta. Siksi Kuopion ja Siilinjärven päättäjien sekä kaavoitusviranomaisten olisi tehtävä enemmän yhteistyötä maankäytön suunnittelussa.
Anttonen on huolissaan rakennusalan työvoiman vanhenemisesta ja nuorten yllättävän vähäisestä kiinnostuksesta hyväpalkkaisen rakennusalan ammatilliseen koulutukseen. Ammattikorkeakouluun on onneksi löytynyt paremmin esimiestehtäviin kouluttautujia.
Rakentaminen Itä-Suomessa laski hieman alkuvuotena
Itä-Suomen rakennusmarkkinoiden arvo oli viime vuonna noin kolme miljardia euroa, eli kahdeksan prosenttia koko maan markkinoista. Rakentaminen työllisti vuoden alkupuoliskolla keskimäärin 14 700 henkilöä eli saman verran kuin edellisvuonna.
Kuluvan vuoden toisella neljänneksellä Itä-Suomessa aloitettujen talonrakennustöiden vuosisumma oli ennakkotietojen perusteella 3,2 milj. kuutiometriä, mikä on kuusi prosenttia vähemmän kuin edellisvuoden ajanjaksolla. Rakennusluvat vähenivät kahdeksan prosenttia. Asuinrakennusten aloituskuutioiden vuosisumma lisääntyi vielä kolme mutta muiden rakennusten väheni yhdeksän prosenttia.
Vuoden toisella neljänneksellä aloitettiin ennakkotietojen mukaan asuntojen rakentamisia 3 027 eli yhden prosentin enemmän kuin edellisvuoden samalla ajanjaksolla. Asuinkerrostalohuoneistojen ja omakotitalojen aloitusmäärät vähenivät kolme prosenttia, mutta rivitaloja aloitettiin 44 prosenttia edellisvuotta enemmän. Liike- ja toimistorakentamisen aloitukset vähenivät kolme ja julkisten palvelurakennusten 14 prosenttia. Teollisuus- ja varastorakentamisen aloitukset sen sijaan kasvoivat 32 prosenttia.
Itä-Suomen suhdannekatsaus, syksy 2018
Suhdannejulkistuksen esitysaineisto