Oppilaitos työelämän kehittäjänä : Hiljaista tietoa Winnovassa
Duldin, Vesa (2014)
Duldin_Vesa.pdf (891.0Kt)
http://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-2014060311502
Suomalainen työelämä on muutosten keskellä, sillä yhä suurempi määrä pitkän työkokemuksen omaavia henkilöitä jää vuosittain eläkkeelle. Tämä johtaa väistämättömästi siihen, että useiden työvuosien aikana hankittua kokemuspohjaista tietoa poistuu työmarkkinoiden käytöstä. Organisaatioiden on pohdittava, miten tämä vaikuttaa heidän kykyynsä toimia tulevaisuudessa. Asiantuntijaorganisaatioilla on suuri haaste, miten hiljaista tietoa voidaan säilyttää ja siirtää nuorempien työntekijöiden käyttöön. Hiljaisen tiedon siirtämisen haasteena on sen vaikea tunnistettavuus ja näkyväksi tekeminen. Myös Länsirannikon koulutus Oy Winnova on samojen haasteiden edessä. Henkilökunnasta 35 % on yli 55 - vuotiaita ja lähivuosien aikana heistä useat siirtyvät eläkkeelle.
Tämän opinnäytetyön tehtävänä oli selvittää, miten henkilökunta päivittäin eri työtehtävissä toimiessaan hyödyntää hiljaista tietoa. Opinnäytetyössä on vahva teoreettinen viitekehys, jonka tarkoituksena on johdattaa lukija hiljaisen tiedon siirtämistä mahdollistaviin menetelmiin. Opinnäytetyön tarkoituksena oli lisäksi herättää lukija pohtimaan, miten hän voisi omassa työyhteisössään edistää uusien kehitysideoiden ja käytänteiden syntymistä.
Tutkimus toteutettiin oppilaitoksen sisällä kvantitatiivisena kyselytutkimuksena, joka suoritettiin Webropol-kyselysovelluksen avulla. Tutkimustuloksia analysoitiin ja saadut vastaukset jaettiin eri ryhmiin vastaajan sukupuolen ja oppilaitoskokemuksen mukaisesti. Vastaajien mielestä hiljaista tietoa arvostetaan työyhteisön sisällä. Saatujen vastausten perusteella voidaan kuitenkin päätellä, että hiljaista tietoa voitaisiin hyödyntää enemmänkin päätöksiä tehtäessä. Naiset kokevat miehiä enemmän, että hiljaista tietoa jaetaan pyyteettömästi toimialojen sisällä.
Henkilökunnasta 44 % osoitti kiinnostusta tutkimusta kohtaan. Suurempi vastausten määrä olisi antanut kokonaisvaltaisemman kuvan, mutta saatujen tulosten perusteella voidaan muodostaa riittävä kokonaiskuva vallalla olevista käytänteistä. Saatuja tuloksia voidaan hyödyntää mahdollisia jatkotutkimuksia tehtäessä.