Seinäjoki hoksasi Kulttuurikuntopäivän potentiaalin | Kulttuurikunto
Sitaatti”Haluaisin tehdä jotain sellaista, mitä en ole ennen tehnyt. Joka vuosi jotain ennen tekemätöntä”eläkeläinen, nainen, 73v. Orimattila RSS-syöte Tilaa tästä Kulttuurikunnon RSS-syöte	Seinäjoki hoksasi Kulttuurikuntopäivän potentiaalin
Kolmas Kansallinen kulttuurikuntopäivä perjantaina 28.1. kokosi yhteen yli 80 tapahtumaa 34 eri paikkakunnalla. Ensimmäistä kertaa tapahtumia oli mahdollista lisätä mukaan varsinaiseen juhlapäivään asti: ohjelmisto täydentyi vielä tammikuussa yli 20 tapahtumalla. Oikeaksi ratkaisuksi osoittautui myös toive, että jokaisessa päivän tapahtumassa olisi jokin juuri Kulttuurikuntopäivää varten suunniteltu juju pelkän normaaliohjelmiston markkinoinnin sijaan. Seinäjoen kaupungin kulttuuritoimi on ollut mukana hankkeessa sen alusta alkaen. Tästä huolimatta kaupunki on huomioinut Kulttuurikuntopäivän vaisusti - tähän asti. Tänä vuonna aktiivisesta kulttuuritoiminnastaan tunnetussa kaupungissa hoksattiin jotain oikein, sillä Kulttuurikuntopäivään saatiin mukaan lähes koko kaupunki.
Päivän ohjelma halusi ilahduttaa muun muassa ohikulkijan, työmatkalaisen, aamu-uimarin sekä shoppailijan päivää. Kokonaisuus oli 12 eri toimijan voimannäyte: päivän järjestivät kaupungin kulttuuritoimi, Louhimo ja Seinäjoen taidehalli yhteistyössä Veolia-bussiyhtiön, Seinäjoen kaupunginkirjaston, Seinäjoen kaupunginteatterin, Matin-Tuvan Elokuvateatterin, Kulttuuriyhdistys Kurpitsan, Teatteri X:n, tanssiseura Botafogon, Seinäjoen kaupunginorkesterin sekä uimahalli-urheilutalon kanssa.
”Idea aktiivisemmasta osallistumisesta Kulttuurikuntopäivään sai kannatusta kulttuuritoimen yhteisessä palaverissa”, kertoo nuoriso- ja kulttuuriohjaaja Sandra Rantanen. Päivää varten kootun työryhmän avulla mukaan houkuteltiin laajasti muita alueen toimijoita. ”Aikaisempaa sopivampi ajankohta innosti meitä panostamaan Kulttuurikuntopäivään. Päivän valtakunnallisuus ja jokavuotinen toistuvuus tuovat uskottavuutta oman tapahtuman viestintään”, Rantanen jatkaa.
Tapahtumakokonaisuutta varten ei hankittu ylimääräistä rahoitusta, vaan päivä toteutettiin pienin resurssein toimijoiden yhteistyönä. Rantanen yllättyi positiivisesti, kuinka ennakkoluulottomasti kulttuurialan ulkopuoliset toimijat, kuten bussiyhtiö, kauppakeskukset ja rautatieasema, lähtivät mukaan: aloite kulttuuripitoisten bussivuorojen maksuttomuudesta tuli itse bussiyhtiöltä.
Erityisen paljon yleisöä keräsivät kauppakeskusten ja rautatieaseman esitykset, Taidehallin tapahtumat sekä jo edellisenä iltana Seinäjoki-Salissa järjestetty Kulttuurikuntopäivän virallinen kick-off, elävällä musiikilla säestetty mykkäelokuvaesitys. Sekä tapahtuman yleisö että sen toteuttamiseen osallistuneet esiintyjät toivoivat vastaavien tapahtumien saavan jatkoa tulevaisuudessakin.
Seinäjoki jatkaa uutta suuntaansa hankkeessa tilaamalla räätälöityjä kulttuurikuntokortteja asukkaiden käyttöön. Kaupungissa koetaankin, että Kulttuurikunnon brändistä on todellista apua sekä kaupungin kulttuuritarjonnan markkinoinnissa että varsinaiseen kuntoiluun kannustamisessa.
Seinäjoen nouseva aktiivisuus on hieno esimerkki siitä, miten Kulttuurikunnon todelliset vaikutukset alkavat näkyä vasta muutaman vuoden työn jälkeen. Kun työtä tehdään pitkäjänteisesti, tuloksia on mahdollista saada aikaan.
Näin seuraat Seinäjoen esimerkkiä:
Yhteistyössä on voimaa - yksikin innostunut henkilö voi laittaa pyörät pyörimään
Ajattele ennakkoluulottomasti - bussiyhtiökin voi olla potentiaalinen yhteistyökumppani
Olennaisin tarvittava resurssi on työaika
Pelkkä Kulttuurikunnon valtakunnallinen tiedotus ei saa yleisöäsi paikalle - panosta markkinointiin myös itse
Muista: Kulttuurikunto ei kaipaa julkisuutta hankkeelle, vaan hankkeen kumppaneille itselleen
Video televisiokanava Trissa.tv:ssä