Teollisuuden sivutuotteet liikuttaisivat Suomessa jo 10 000 vetyautoa – voisi ratkaista päästötavoitteet | Kauppalehti
Vety kiinnostaa. Päivi Antikaisen mukaan täysin ylimääräistä vetyä riittäisi jo nyt 10 000 auton liikuttamiseen.
Vedyn markkinaehtoinen jakelu voisi jo nyt ratkaista liikenteen päästötavoitteet.
Vetyä syntyy Suomessa tällä hetkellä pelkästään teollisuuden sivutuotteena määrä, joka riittäisi noin 10 000 auton energiatarpeisiin.
”Vetyä olisi mahdollista valmistaa myös uusiutuvan sähköntuotannon kuten auringon ja tuulen ylijäämäsähköstä elektrolyysillä, jolloin vety toimisi energiavarastona ja auttaisi tasaamaan vaihtelevan sähköntuotannon aiheuttamaa ongelmaa”, sanoo Liikenne- ja viestintäministeriön ilmasto- ja ympäristöyksikön johtaja Päivi Antikainen.
Monet autonvalmistajat kehittävät vetyyn perustuvia ajoneuvoteknologioita. Volyymien kasvaessa hintojen odotetaan laskevan. Vedyn käyttö liikenteessä ei kuitenkaan meillä ole edennyt, eikä sitä edes mainita LVM:n Liikenteen päästöt nollaan vuoteen 2045 mennessä -raportissa.
”Vety on erittäin kiinnostava liikenteen käyttövoima. Sähkön rinnalla vety on ainoa energian kantaja, joka mahdollistaa täysin hiilivapaan liikkumisen edellyttäen, että vedyn tuottamiseen ei ole käytetty fossiilista energiaa”, Antikainen jatkaa.
Vedyn liikennekäytölle on Suomessa asetettu tavoitteita vuonna 2016 valmistuneessa liikenteen vaihtoehtoisia käyttövoimia koskevassa kansallisessa jakeluinfrasuunnitelmassa.
Tavoitteeksi asetettiin, että Suomessa olisi vuonna 2030 yhteensä noin 20 vedyn tankkausasemaa siten, että etäisyys asemalta asemalle olisi noin 300 kilometriä, ja kunkin aseman vaikutussäde olisi 150 kilometriä. Asemat kattaisivat kaikki suurimmat kaupungit.
”Jakeluinfrasuunnitelma lähti kuitenkin vedyn, kuten kaikkien muidenkin käyttövoimien osalta liikkeelle siitä, että eri polttoaineiden jakeluasemaverkosto rakennettaisiin Suomeen pääosin markkinaehtoisesti, ei siis valtion tai kuntien toimesta. Tämä ei ole edennyt”, Antikainen tuskailee.
Suomessa oli vielä vuonna 2016 kaksi vedyn tankkausasemaa. Tällä hetkellä asemia ei ole enää yhtään. Kehitys maailmalla on täysin päinvastainen.
Teknologian kehitystä seurataan Suomessa Antikaisen mukaan tarkasti. Vedyn liikennekäyttöä pohditaan myös osana jakeluinfradirektiivin seurantatyöryhmän työtä.
Työryhmän toimikausi päättyy joulukuussa 2019. Sen tehtävänä on paitsi laatia Suomen kansallisen jakeluinfrasuunnitelman ensimmäinen seurantaraportti, myös tehdä ehdotus kansallisen suunnitelman mahdollisista päivittämistarpeista.
Vetyä liikenteessä
Toyotan vuonna 2013 esittelemää Mirai-vetyautoa on myyty 9 800 kappaletta. Autosta esiteltiin juuri toisen sukupolven malli.
Vetytoimisia autoja on myös esimerkiksi Hyundailla, Hondalla, ­Mercedes-Benzillä ja BMW:llä.
Tokion olympialaisten kuljetusinfra rakennetaan vedyn ympärille.
Sveitsiläinen ruokakauppaketju tilasi Hyundailta 1 600 vetykuorma-autoa.
Lontoossa liikennöi vuonna 2023 tuhat vetykäyttöistä linja-autoa ja Pariisissa ensi vuonna 600 taksia.
Vuonna 2030 maailmassa arvioi­daan olevan 1,6 miljoonaa vety­autoa.