Työelämän kehittäminen - Akava
Etusivu Uutishuone Teemajutut Arkistoa Teemajuttuja vuosi 2014 Eläkeratkaisu Työelämän kehittäminen
Eläkeuudistusta koskeva sopimus sisältää työelämän kehittämistoimenpiteita, jotka edistävät työurien pidentymistä. Tavoitteena on tehostaa kuntoutusta ja vähentää sairauspoissaoloja.
Työmarkkinakeskusjärjestöt edellyttävät eläkeuudistukseen sitoutuessaan, että työterveyshuollon järjestämisvelvollisuus ja rahoitus säilytetään jatkossakin ja turvataan vähintään nykytasoisena. Toimivan työterveyshuollon merkitys työurien pidentämiseen työkyvyttömyyden ehkäisemiseksi ja työkyvyn edistämiseksi on kiistaton.
"30-60-90 -sääntö" työnhakijoille: työnhakijan työkyvyn arviointiin ryhdytään soveltuvin osin vastaavalla tavalla kuin työssä olevankin; työkykyarviointi liitetään työnhakijan palveluprosessiin
- Sairauspäivärahan maksamisen edellytykseksi työnhakijalle tulee 90 päivän jälkeen tulee lääkärinlausunto työkyvystä ja mahdollisesta kuntoutustarpeesta (työkykytarkastus).
- Jos työnhakija ei ole sairauspäivärahalla, työkykyasioita käsitellään työllistymissuunnitelmaa laadittaessa ja päivitettäessä. Jos työvoimavirkailija havaitsee työkykyongelman, työllistymissuunnitelman osaksi tulee työkykytarkastus. Henkilön ei katsota laiminlyöneen työllistymissuunnitelman toteuttamista, jos hänen asuinkuntansa ei pysty järjestämään työkykytarkastusta kohtuullisessa ajassa. Jos työkykytarkastuksessa todetaan kuntoutustarve, henkilö ohjataan Kelan tai työeläkeyhtiön puoleen.
Kuntoutuksen yläikäraja
- Kuntoutuksen yläikäraja seuraa vanhuuseläkkeen ikärajassa tapahtuvia muutoksia. Tämä tehdään mahdollisimman suppeilla säädösmuutoksilla ja muuttamatta järjestelmän perusteita.
- Lähellä vanhuuseläkeikää olevien kuntoutus tulee mitoittaa ja järjestää niin, että henkilö palaa töihin eikä siirry kuntoutuksen jälkeen eläkkeelle.
Psykoterapian korvaustaso
- Kansaneläkelaitoksen korvaamassa kuntoutuspsykoterapiassa nuorten (16-25-vuotiaiden) korvaustaso on korkeampi kuin aikuisten (26-67-vuotiaiden). Aikuisten korvaustasoa on tarkistettu viimeksi yli 20 vuotta sitten. Aikuisten korvaustaso nostetaan nuorten tasolle.
- Selvitetään mahdollisuudet ottaa käyttöön ohjeistus sairauspoissaolotarpeen arvioinnista. Selvityksen sairauslomien tarvetta ja tavanomaista kestoa koskevien arvioiden on perustuttava tutkittuun tietoon ja kliiniseen kokemukseen tyypillisesti työkykyä rajoittavien sairauksien ja vammojen aiheuttamista keskimääräisistä työkyvyttömyysjaksoista. Olennainen merkitys on myös työn sisällöllä ja työstä terveydentilalle ja suorituskyvylle aiheutuvilla vaatimuksilla. Suosituskestot eivät ole sitovia ja työkyvyttömyystodistuksen antava lääkäri voi poiketa niistä potilaan terveydentilaan ja työtehtäviin liittyvistä syistä.
- Selvitystä tehtäessä apuna voidaan käyttää eri maiden kuten Ruotsin linjauksia sairauslomien pituuksista ja kansallisia Käypä hoito -ohjeita. Selvitystyö tehdään työmarkkinajärjestöjen, Kelan ja TTL:n toimesta kevääseen 2015 mennessä tarvittavaa ulkopuolista asiantuntemusta käyttäen.
- Mikäli päädytään tekemään ohjeita sairauslomien pituuksista, ohjeita tarkastellaan ja päivitetään säännöllisesti vastaamaan ajantasaista lääketieteellistä tietämystä ja hoitomuotojen kehitystä.