Työehdoista ja työrauhasta on sovittava samassa paikassa
Tiedote	15.10.2014
STTK:n puheenjohtaja Antti Palola: Työehdoista ja työrauhasta on sovittava samassa paikassa
STTK:n hallitus keskusteli tänään sopimus- ja neuvottelujärjestelmän uudistamiseen liittyvistä tavoitteista. Uudistustyöstä sovittiin työllisyys- ja kasvusopimuksen yhteydessä.
Puheenjohtaja Antti Palolan mielestä neuvottelupöydässä on tarkasteltava suomalaista sopimus- ja neuvottelujärjestelmää laajasti ja tasapuolisesti. – Suomalainen työelämä on isojen rakennemuutosten ja taloudesta aiheutuvien ongelmien kourissa. Suhdanteiden vaihdellessa sopimusjärjestelmämme on luonut työmarkkinoille ennakoitavuutta, kilpailukykyä, turvaa ja työrauhaa. Nämä ovat hyviä lähtökohtia uudistamistyölle.
Paikallisen sopimisen palveltava sekä palkansaajia että työnantajia
Työnantajien peräänkuuluttama paikallinen sopiminen etenee työpaikoilla kitkutellen, sillä neuvotteluosapuolten välillä ei ole luottamusta. – Varsinkin vaikeina aikoina paikallinen sopiminen merkitsee yleensä paikallista sanelua ja etujen heikentämistä. Kun sen jälkeenkin edessä saattavat olla lomautukset tai irtisanomiset, luottamus loppuu. Jos paikallinen sopiminen olisi aitoa ja joustavaa kaikkina aikoina, lopputulos palvelisi sekä palkansaajia että työnantajia. Nyt palkansaajille paikallinen sopiminen merkitsee usein vain lisää turvattomuutta.
STTK:n puheenjohtaja muistuttaa, että työrauhasta sovitaan aina siellä, missä sopimukset tehdään. – Työnantajat vaativat jatkuvasti lisää paikallista sopimista, mutta haluavatko työnantajat todella hajauttaa myös työrauhakysymykset ratkottaviksi työpaikoilla, Palola kysyy.
Keskustelu pelkistä työtaisteluista ja niiden sanktioista vie Palolan mielestä neuvottelujunaa väärille raiteille. – Suomessa on vähän työtaisteluja ja eurooppalaisessa vertailussa suomalaiset työmarkkinat ovat rauhalliset. Meillä on toimiva sovittelujärjestelmä eikä lakoista aiheudu kansantaloudelle suuria menetyksiä. Varsinaisten työtaisteluiden rinnalla ovat yleistyneet spontaanit työtaistelut ja ulosmarssit. Lähes poikkeuksetta ne johtuvat työnantajan toimista ja neuvottelupöydässä näihin asioihin on kiinnitettävä vakava huomio. Työtaistelulainsäädännön muutoksiin STTK ei sen sijaan näe tarvetta.
Palola korostaa, että yhdessäkään työ- tai virkaehtosopimusneuvottelussa tavoitteena ei ole työtaistelu. Lakko on aina äärimmäinen keino ja viestii siitä, että neuvotteluissa on epäonnistuttu. – Jos neuvotteluprosessit toimivat hyvin, työtaisteluille ei ole tarvetta.
Asiasana: neuvottelujärjestelmä paikallinen sopiminen sopiminen työtaistelutoimet
Tiedote 14.3.2017
STTK: Suomalainen sopimus- ja neuvottelujärjestelmä on hapettomassa tilassa
Uutinen 1.2.2016
Eurooppalainen työmarkkinamalli Suomeen?
Palkansaajajärjestöt pahoillaan neuvotteluhalukkuuden tuomitsemisesta
Liittojen tiedotteet	 1.4.2020
SuPerin Paavola: Hoitoalan henkilöstö on eturintamassa koronakriisissä
Blogi	 1.4.2020
Kotiolojen vaikutus korostuu etäkoulussa
Rahoitusalalle uusi työehtosopimus
Jyty: Jumi iski kunta-alan neuvotteluihin
Liittojen tiedotteet	 31.3.2020
Tehy ja SuPer: Valtiovallan tuki kunnille auttaisi myös neuvottelupöydässä
Tehy: Työsuojeluun liittyvä yhteistoiminta aloitettava työpaikoilla heti – korona ei odota
Blogi	 31.3.2020
Koronakriisi romahduttaa monen toimeentulon ja jaksamisen