Analyysi: Kun bottiarmeijakeskustelu lähti laukalle – Haaviston väitteet informaatiovaikuttamisesta hyvin hataralla pohjalla | Yle Uutiset | yle.fi
16.1.2018 klo 20:16päivitetty 16.1.2018 klo 21:25
Vihreiden presidenttiehdokas Pekka Haavisto väitti ainoana ehdokkaana Ylen Oulussa järjestämässä vaalitentissä, että hänen vaalikampanjaansa on kohdistunut rajojen ulkopuolelta tulleita informaatiovaikuttamisyrityksiä.
Haaviston mukaan hänen Twitter-tilinsä äkillisesti lisääntyneen seuraajamäärän takana on automatisoituja tilejä, eli niin sanottuja botteja, joiden alkuperä on jäljitetty ”Venäjälle myötämielisiin tahoihin.” Alkuperän selvitti Haaviston mukaan ”Twitterin amerikkalainen hallinto” sen jälkeen, kun Haaviston kampanja kertoi bottiepäilyistään.
Haavisto näkee taustalla saman ilmiön kuin Baltian maissa, joissa automatisoidut tilit ovat aktiivisia erityisesti Twitterin Nato-keskustelussa.
Haaviston väitteet ovat hyvin hataralla pohjalla.
Twitter ei ole selvittänyt seuraajien alkuperää
Haaviston tilille ryöpsähti joulukuussa muutaman päivän aikana satoja uusia passiivisia seuraajia, joilla ei ollut profiilikuvaa tai julkaisutoimintaa.
Haaviston kampanjapäällikkö Riikka Kämppi kertoo, että kampanjan käymässä sähköpostinvaihdossa Twitterin edustajien kanssa seuraajien alkuperä ei selvinnyt.
– Me emme tiedä, onko se joku irvileuka teini, joka käyttää paljon aikaa tällaiseen vai mistä on kyse, Kämppi sanoo Ylelle.
Twitter ei siis ole vahvistanut seuraajien olevan Venäjälle myötämielisiä tahoja, toisin kuin Haavisto vaalitentissä väitti.
Haaviston kampanjassa seuraajien arveltiin olevan Venäjään kytkeytyviä botteja, sillä seuraajien joukossa on venäjänkielisiä nimiä. Haaviston kampanjaväki on myös konsultoinut ulkopuolista informaatiovaikuttamisen asiantuntijaa, jonka mukaan uusien seuraajien takana on yksi ja sama taho. Asiantuntija ei Kämpin mukaan halua nimeään julkisuuteen.
Epämääräisten seuraajien huomaamisen jälkeen Haaviston kampanjapäällikkö oli yhteydessä Twitteriin. Sen jälkeen Twitter siivosi Haaviston tililtä noin 1 700 seuraajaa. Haaviston kampanjatiimin mukaan siivous vahvisti epäilyt bottiseuraajista.
Kyse oli poiston sijaan todennäköisesti vain väliaikaisesta tilin jäädyttämisestä, sillä iso osa seuraajista palasi myöhemmin takaisin.
Seuratuimmilla Twitter-tileillä iso osa seuraajista voi olla epäaktiivisia tilejä tai mainosbotteja, minkä takia esimerkiksi presidenttiehdokkaiden seuraajamäärien vertailu voi johtaa harhaan.
Presidenttiehdokkaiden seuraajamääriä Twitterissä
Sauli Niinistö: 122 000
Pekka Haavisto: 117 000
Paavo Väyrynen: 8 500
Matti Vanhanen: 8 000
Laura Huhtasaari: 7 500
Merja Kyllönen: 3 000
Tuula Haatainen: 3 000
Nils Torvalds: 2 000
Lastenpelejä vai bottiarmeijoita?
Toisen mahdollisen selityksen seuraajien lisääntymiselle on tarjonnut sosiaalisen median asiantuntija, tietokirjailija Harto Pönkä.
Hän on Haaviston seuraajia analysoituaan vakuuttunut siitä, että ainoa poikkeama pitkän aikavälin seuraajamäärän kehityksestä on selitettävissä bottiarmeijan sijaan lasten suosiman Growtopia-mobiilipelin palvelimen kaatumisella.
Pelin kaatuminen ajoittuu joulukuun päiviin, jolloin Haaviston seuraajamäärät pomppasivat.
Kyseessä olisivat siis olleet Venäjän taidokkaan informaatio-operaation sijaan turhautuneet alakouluikäiset, jotka saivat Twitteristä tarpeekseen ensimmäisen kirjautumisen jälkeen.
Saman selityksen Pönkä arvelee pätevän myös tietoturvayhtiö F-Securen tutkijana toimivan Andy Patelin esittämään arvioon siitä, että joku kokoaa Suomeen bottiverkostoa.
Haaviston venäjänkielisten seuraajien määrässä Pönkä ei ole havainnut piikkiä. Sen sijaan joulukuisen seuraajaryntäyksen aikana poikkeuksellista oli hänen mukaansa se, että suomenkielisiä käyttäjiä oli normaalia suurempi osuus, joka tukisi Growtopia-teoriaa.
Pönkä on käynyt läpi Haaviston seuraajamääriä ja seuraajien kehitykseen liittyviä väitteitä useammassa pitkässä blogikirjoituksessaan (siirryt toiseen palveluun).
Myös Aalto-yliopiston kyberturvallisuuden professori Jarno Limnéll on suhtautunut bottiväitteisiin epäilevästi.
– Suhtaudun arvioihin tässä vaiheessa vielä hyvin varovaisesti. Jos oikeasti haluttaisiin lähteä luomaan automatisoituja seuraajatilejä ja vaikuttaa asioihin, puhuttaisiin varmasti huomattavasti isommista määristä, Limnéll arvioi Tivin haastattelussa (siirryt toiseen palveluun).
Voidaanko passiivisia seuraajia sanoa boteiksi?
Haavisto viittasi Oulun tentissä Baltian maissa havaittuihin bottioperaatioihin ja arveli joutuneensa samanlaisen toiminnan kohteeksi.
Baltian maissa ja Puolassa aihetta seuraa Latviassa toimiva Naton strategisen viestinnän osaamiskeskus StratCom COE, joka on kartoittanut Nato-keskusteluun liittyviä bottiverkostoja kahdessa Robotrolling-raportissaan (siirryt toiseen palveluun).
Raportissa botit erotellaan ihmisistä etsimällä säännönmukaisuuksia lähetetyistä tviiteistä. Passiivisia seuraajia, jotka eivät ole lähettäneet yhtään tviittiä, on tämän takia hankala määritellä botiksi.
Mahdollista tietysti on, että passiivista seuraajista koottu bottiverkosto todellakin aktivoituu tviittaamaan esimerkiksi juuri ennen presidentinvaalien äänestyspäivää.
Merkkejä Venäjän informaatiovaikuttamisesta on nähty useissa länsimaissa viime aikoina pidetyissä vaaleissa. Tämän takia Twitteriä seurataan tarkasti sekä presidenttiehdokkaiden kampanjatiimeissä että Suojelupoliisissa.
Haavistolla voi olla kuitenkin muita ehdokkaita suurempi kiusaus tulkita Twitterin epämääräiset seuraajat Venäjältä käsin ohjailluksi bottiarmeijaksi, sillä hän on pitänyt kampanjansa aikana esillä ajatusta siitä, että Nato-kansanäänestystä ei kannata Suomessa järjestää hybridi- ja kybervaikuttajien uhan takia.
Mikä tukisi paremmin Haaviston sanomaa, kuin Twitterin bottihyökkäys?
presidentinvaalitpolitiikkaPekka HaavistoVihreä liittosuomalaiset poliitikotTwittervaalit