Keuhkoahtaumatautia sairastava kotihoidon asiakkaana
Järvenpää, Henni-Maari; Kortelahti, Jonna; Nykky, Meri (2017)
Jarvenpaa_Henni_Kortelahti_Jonna_Nykky_Meri.pdf (870.2Kt)
Järvenpää, Henni-Maari
Kortelahti, Jonna
Nykky, Meri
http://urn.fi/URN:NBN:fi:amk-201705046342
Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa keuhkoahtaumatautia sairastavien kotihoidon asiakkaiden kokemuksia sairauden kanssa elämisestä sekä heidän ajatuksiaan saamastaan hoidosta. Tehtävinä oli selvittää, minkälainen keuhkoahtaumatauti on sairautena, millaista on keuhkoahtaumatautia sairastavan arki, miten asiakas voidaan huomioida kokonaisvaltaisesti kotihoidossa ja miten sairastunut kokee palveluiden laadun. Opinnäytetyön tavoitteena oli lisätä tietoa keuhkoahtaumatautia sairastavien asiakkaiden kokemuksista ja hoitoon liittyvistä tarpeista hoitotyön kehittämiseksi kotihoidossa. Tutkimusmenetelmä oli laadullinen ja aineisto kerättiin kahdelta kotihoidon asiakkaalta teemahaastatteluilla, jotka analysoitiin aineistolähtöisellä sisällönanalyysillä. Opinnäytetyön toimeksiantaja oli Tampereen kaupungin kotihoito.
Opinnäytetyön tulokset osoittivat, että haastateltavat kokivat sairaudella olevan merkitystä heidän elämänsä eri osa-alueisiin, kuten fyysiseen toimintakykyyn, psyykkiseen hyvinvointiin sekä sosiaalisiin verkostoihin. Haastateltavat olivat pääsääntöisesti tyytyväisiä kotihoidon palveluihin, mutta toivoivat psyykkisen puolen aiempaa parempaa huomioimista ja lisätietoa sairaudestaan. Haastateltavat kokivat, että kotihoidon laatuun vaikutti työntekijöiden vaihtuvuus ja heidän osaaminensa, omahoitajuuden ja asiakaslähtöisyyden toteutuminen sekä kotihoidon resurssit.
Kehittämisehdotuksina esitetään, että asiakkaille annettaisiin aiempaa enemmän lisätietoa sairaudestaan ja että hoitoon sisällytettäisiin heidän toiveidensa mukaista tekemistä asiakaslähtöisemmän hoitotyön takaamiseksi, esimerkiksi omahoitajuutta kehittämällä. Jatkotutkimusehdotuksena on tarkastella kotihoidon laatua työntekijöiden näkökulmasta ja selvittää miten kotihoidon asiakkaiden psyykkistä hyvinvointia voitaisiin huomioida vielä paremmin kuin aiemmin.