Suomalainen roottoripurje palkittiin – Viking Grace kulkisi pelkällä tuulellakin - T&T
31.10.2018 klo 10:08
Norsepowerin roottoripurjeet asennettuna Maersk Tankersin LR2 -tuotetankkeriin
Roottoripurjeen kaupallistaminen toi Norsepowerille ja NAPAlle DIMECC Prizen 2018. Roottoripurjeen luoma työntövoima on niin suuri, että se yksin riittäisi matkustajalautan liikuttamiseen.
”Testitulosten perusteella järjestelmämme mahdollistaa isossa mittakaavassa jopa 20 prosentin keskisäästöt polttoaineen kulutuksessa. Ympäristö säästyy vastaavassa määrin ja roottoripurjeisiin panostavien varustamoiden kilpailukyky paranee."
Todentaminen mahdollisti mittavat investoinnit roottoripurjeisiin. Vuonna 2018 Norsepowerin roottoripurjeet on asennettu Maersk Tankersin LR2 -tuotetankkeriin. Tänä vuonna on asennettu roottoripurje myös Viking Gracelle. Se on maailman ensimmäinen matkustaja-alus, joka säästää polttoainetta modernin roottoripurjeen avulla.
Norsepower valmistaa kolmen kokoisia sylintereitä 18–30 metrisinä. Korkeus-halkaisija suhde on kaikissa sama 6:1. Pyöritysmoottoreita ohjataan automaattisella ohjausjärjestelmällä, joka käynnistää roottoripurjeet, kun tuuli on riittävän voimakas polttoainesäästön saavuttamiseksi.
"Tulin juuri Viking Gracelta ja olosuhteet olivat lähes optimaaliset, tuulta oli 25 metriä sekunnissa", Riski kertoo.
Kuten purjeveneissäkin, optimituuli on sivu tai sivumyötäinen. Roottoripurjeen suurin työntövoima vaihtelee koosta riippuen 100 kN ja 270 kN:n välillä per yksikkö. Hyötysuhde on hyvä, roottoreita pyörittävien sähkömoottoreiden keskimääräinen tehontarve on 15–35 kW.
"Viking Grace liikkuisi hyvässä tuulessa useamman solmun nopeudella pelkällä roottoripurjeella."
Tuulipurjeet toimivat kuitenkin vain laivan omien propulsiojärjestelmien apuna.
Komposiittikuoriset ja teräksisellä ytimellä varustetut roottorit voidaan myös jälkiasentaa.
"Tarvitaan vain kansitilaa, johon roottoripurjeen perustukset voidaan asentaa", Riski kertoo.
Aivan täyteen laivan kantta ei voi kalustaa, vaikka tilaa olisikin. Roottoreiden keskinäinen etäisyys pitää olla karkeasti vähintään sama kuin niiden korkeus. Kahdeksan roottoria voi olla käytännön maksimi. Tällöin joissain tuulioloissa työntöä tulee jo liikaa ja roottoripurjeiden pyörimisnopeutta on hidastettava.
Tuotteen tekniikka on Riskin mukaan riittävän valmis, suuria teknisiä kehityskohteita ei enää ole.
"Koitamme saada lisää asiakkaita ja saada valmistuskustannuksia alas."
Simuloinnit tehnyt NAPA on aloittanut toimintansa lähes 30 vuotta sitten. Yhtiön juuret juontavat 1970-luvulle saakka, Wärtsilän Helsingin telakalle. Yritys on kehittänyt muun muassa sääpohjaista laivojen reittioptimointia, jonka avulla säästetään polttoainetta. Roottoripurjeet olivat tälle työlle luonnollinen jatke.
"Laiva on nesteessä liikkuvana vaativa simuloitava, jossa on otettava neljä erilaista vastustyyppiä otettava huomioon", NAPA:n Shipping Solutions –yksikön johtajan Risto-Juhani Kariranta kertoo.
NAPA:n verifiointimenetelmä on hiottu DIMECC:n Rebus-ohjelmassa, jossa olivat mukana NAPA, Åbo Akademi, Bore, Transfennica, Norsepower ja NANOL Technologies.