Katsastusalan kilpailun lisääminen. Selvityksen julkistus - PDF
Katsastusalan kilpailun lisääminen. Selvityksen julkistus
Download "Katsastusalan kilpailun lisääminen. Selvityksen julkistus 29.9.2008"
1 Katsastusalan kilpailun lisääminen Selvityksen julkistus
2 Tämä esitys on tiivistelmä McKinsey & Companyn tekemästä katsauksesta Suomen katsastusmarkkinoihin sekä analyysistä AKE:n esittämien muutosvaihtoehtojen oletetuista vaikutuksista katsastuksen hintaan, laatuun, palveluiden saatavuuteen sekä yrittäjien toimintaedellytyksiin. Lopullinen raportti ilmestyy AKEn tutkimussarjassa viikolla 41. Julkistamistilaisuudessa esitetty aineisto löytyy AKEn tutkimussivuilta osoitteesta 1
3 Agenda Aika Aihe Esittäjät 9:00 Avaussanat Ylijohtaja Kari Wihlman, AKE 9:10 9:20 9:45 9:55 10:40 11:10 11:30 Tutkimusprosessi ja muutosehdotukset Suomen katsastusmarkkinat Vertailu kansainvälisiin markkinoihin Muutosehdotusten vaikutukset Katsastusmarkkinoiden muutosskenaariot Mahdolliset lisätoimenpiteet Prosessin jatko Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE; Lari Hämäläinen, McKinsey & Company Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE; Antti Törmänen, McKinsey & Company Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE; Lari Hämäläinen, McKinsey & Company Toimialajohtaja Björn Ziessler, AKE; Lari Hämäläinen, McKinsey & Company Ylijohtaja Kari Wihlman, AKE 11:40 Kysymyksiä 12:00 Tilaisuus loppuu 2
4 Tiivistelmä tuloksista Suomen autokatsastus on kehittynyt kuluttajille tärkeimpien kriteereiden, palveluiden sekä laadun, suhteen positiivisesti markkinoiden avautumisen jälkeen Markkinat ovat kuitenkin vielä keskittyneet, ja uuden yrityksen perustaminen on vaikeaa, mikä on vähentänyt kilpailua ja mahdollistanut hintojen nousun. Pitkällä aikavälillä (v ) hintojen nousu (17 eurosta 48 euroon) voidaan selittää kustannusten kasvamisella ja saatavuuden paranemisella. Lyhyemmällä aikavälillä (v ) hintojen noususta (28 eurosta 48 euroon) vain noin puolet selittyy näin. Kansainvälisesti Suomen markkinat sijoittuvat määräaikaiskatsastusten hintavertailussa keskikastiin. Suurta eroa muihin vapautuneisiin markkinoihin ei ole. Kuluttajien kokonaiskustannukset ovat Suomessa kuitenkin melko korkeat tiheän katsastusvälin ja lisämittausten (esim. OBD) vuoksi. Lisäksi Suomessa on tiukat koulutus- ja tilavaatimukset eikä kevyen ja raskaan liikenteen katsastuksia ole eriytetty. AKE:n esittämien muutosehdotuksien analysoimiseen käytetyt kriteerit olivat vaikutukset katsastuksen hintaan, katsastusyrittäjien liiketoimintaan, palvelujen laatuun ja turvallisuuteen sekä saatavuuteen. Muutosehdotuksista analysoidut vaikutukset ovat seuraavat: Raskaan ja (määräaikaisen) kevyen katsastuksen eriyttäminen: Katsastusmuotojen eriyttäminen voisi laskea kevyen katsastuksen hintoja keskimäärin noin 5 euroa, mutta nostaa raskaan kaluston katsastuksen hintaa jopa 80 euroa (70 %) ja vähentää asemien määrää %. Vaikka raskaan kaluston palvelut vähenisivätkin, asiakkaille ei koituisi tästä kuitenkaan huomattavasti haittaa, koska katsastuspalvelut ovat maantieteellisesti keskittyneet. Sallitun välimatkan pidentäminen kevyen ja raskaan katsastuksen välille: Kustannusvaikutukset samankaltaisia kuin kevyen ja raskaan liikenteen eriyttämisellä, mutta laskeneiden kustannusten siirtyminen hintaan on epävarmaa vähäisen kilpailun lisääntymisen vuoksi. Katsastusten salliminen korjaamoille ja vahinkotarkastajille: Merkittävä hinnanalennus (15-30 euroa) ja kuluttajatyytyväisyyden parantuminen mahdollisia, mutta samalla saatettaisiin menettää katsastajien riippumattomuus ja laadun tasaisuus. Koulutusvaatimusten muuttaminen: Lisäisi katsastusyritysten työvoimanjoustoa sekä helpottaisi uusien yritysten perustamista. Arvioitu kevyen katsastuksen kustannusvaikutus olisi -3 euroa mahdollisen työntekijämäärän lisääntymisen (+66 %) ja halvempien palkkakustannusten ansiosta. Kustannusvaikutus ilmenisi pitkällä aikavälillä niin, että työnantajien neuvotteluvoima paranisi. Lyhyellä aikavälillä työehtosopimukset estävät nopean laskun. Ajoratavaatimusten lieventäminen: Vähentäisi uusien yritysten markkinoille tulon esteitä liikepaikkojen osalta, mikäli myös kevyt ja raskas katsastus eriytettäisiin. Suora vaikutus kustannuksiin on pieni. Kun muutosehdotusten hintavaikutusta arvioidaan, niitä on tarkasteltava yhdessä. Suurimmat kevyen katsastuksen hintavaikutukset voitaisiin arvioidemme mukaan saavuttaa eriyttämällä kevyt ja raskas katsastus sekä lieventämällä koulutus- ja ajoratavaatimuksia (hinta euroa katsastusta kohden). Markkinoiden rakenne kuitenkin muuttuisi, nyky-yrittäjien kannattavuus heikkenisi sekä raskaan kaluston katsastusasemat vähenisivät ja hinnat nousisivat: Skenaario 1 (koulutus- ja ajoratavaatimusten muuttaminen): Kustannusten on arvioitu laskevan 0-5 euroa pitkällä aikavälillä. Kilpailutilanne ei kuitenkaan merkittävästi muuttuisi uusien yrittäjien investointi- ja koulutustarpeiden vuoksi, mikä hillitsisi varsinaista hintojen laskua. Skenaario 2 (koulutus, ajorata, välimatkan pidentäminen): Ehdotus mahdollistaisi nyky-yrittäjille 0-9 euroa halvemmat kustannukset, mutta asettaisi uudet yrittäjät eriarvoiseen asemaan raskaan kaluston katsastusvelvoitteen vuoksi. Onkin epävarmaa, muuttuisiko kilpailutilanne uusien yrittäjien korkeiden kustannusten johdosta. Markkinahinnan arvioidaan tasapainottuvan euroon. Skenaario 3 (koulutus, ajorata, kevyen ja raskaan eriyttäminen): Skenaario mahdollistaisi merkittävän kilpailun lisääntymisen, koska markkinoille tulo olisi helpompaa ja kustannukset laskisivat 5-11 euroa. Hinnan on arvioitu olevan pitkällä aikavälillä euroa. Nyky-yrittäjien asema voisi kuitenkin heikentyä tilapäisesti, raskaan kaluston asemaverkko harvenisi ja hinnat kallistuisivat (ks. edellä oleva muutosehdotus). Tarkasteltujen ehdotuksien lisäksi voidaan harkita sekä uusien autojen katsastustiheyden harventamista että aktiivisen hintatiedottamisen aloittamista. Molemmat vaihtoehdot mitä todennäköisimmin alentaisivat kuluttajien kokonaiskustannuksia sekä lisäisivät katsastustoimialan kilpailua. Lähde: McKinsey 3
5 Executive Summary The Finnish car inspection market was opened for competition in Since then there has been a significant increase in the number of stations. Consumers have benefited from the development as new stations have opened and the quality of services increased, two attributes that are valued the most by consumers. Still, the market today is consolidated and competition among the stations low in most regions. The price increase from 17 EUR per inspection in 1994 to 48 EUR in 2008 can be mostly explained by the increased number of stations, rising costs and new legislative requirements. However, the short-term increase ( ) from 28 EUR to 48 EUR cannot be completely explained by these factors. Basic periodic inspection prices in Finland are average for Europe. Taking into account the additional OBD and emission tests as well as the current inspection frequency, however, Finland ranks among the most expensive countries. Finland also has one of the strictest regulatory regimes in Europe due to high education and facility requirements as well as the mandatory coupling of light and heavy inspections. AKE s change proposals were evaluated based on the impact on price, service availability, companies, and safety and quality. Our perspective on the potential impact is as follows: Separating light and heavy inspections: Light inspection prices could be reduced by 5 EUR on average. However, the number of heavy inspection stations could be reduced by 45-65% and prices increased by up to 80 EUR (70%). The negative effect of reduced number of stations would be limited to most customers due to the geographic concentration of heavy inspections. Increasing the allowed distance between heavy and light stations: Cost reduction for new stations (similar to the previous option). Price reductions unlikely in the short term as competitive situation would not change. Allowing inspections for car repair shops: Prices could be reduced significantly (15-30 EUR) and consumers would benefit from time synergies between car repairs and inspections. As a side effect, the proposal could cause more variance in inspection quality and loss of objectiveness during the process. Reducing the educational requirements: The proposal would benefit companies by increasing the amount of employees available by 66%. The long-term price effect is estimated to be -3 EUR per inspection. In the short term, the collective labor agreements would prevent significant wage reductions. Reducing the test track requirements: Small price reduction (1-2 EUR per inspection) possible as a result of lower rents. Increased competition would help new entrepreneurs to find attractive locations. To evaluate the full effect of the proposals for change, three sample scenarios were created. The largest effect, excluding the repair shop proposal, would come from separating light and heavy inspections and reducing the educational and test track requirements (expected new price: EUR per inspection). The drawbacks could be lower profitability for existing companies and a reduced number of heavy inspection stations: Scenario 1 (reducing educational and test track requirements): Costs could be reduced by 0-5 EUR in the long term. However, the competitive situation is not likely to change due to high investments and heavy inspection education requirements. Scenario 2 (education, test track, increased distance): Existing companies would benefit from reduced costs (0-9 EUR), but new businesses would be in an unequal position due to higher costs and less attractive business locations. Also, competition would not increase significantly. The long-term price expected to settle at EUR. Scenario 3 (education, test track, light and heavy separation): The scenario is expected to significantly increase competition and reduce light inspection costs by approximately 5-1 EUR. The long-term price expected to settle at EUR. The drawbacks of the scenario would be that existing companies would not be as competitive in the short term; the number of heavy inspection stations would drop by 45-65% and prices for heavy inspection would rise by up to 70%. In addition to the analyzed change proposals, AKE could catalyze increased competition and reduce consumer prices by lowering the inspection frequency for new cars and by informing consumers of inspection prices. Source: McKinsey 4
6 Sisältö Avaussanat Prosessi ja muutosehdotukset Suomen autokatsastusmarkkinat Vertailu kansainvälisiin markkinoihin AKE:n muutosehdotuksien tarkastelu Muutosehdotusten yhteisvaikutus katsastukseen Lisäehdotukset Yhteenveto ja prosessin jatko Kysymykset ja vastaukset 5
7 AKEn tehtävät Katsastustoiminnan kehittäminen, valvonta ja ohjeistus Ajoneuvojen tekninen hyväksyntä Ajoneuvojen rekisteröinti ja vuotuinen verotus Autokoulujen valvonta Kuljettajantutkintojen järjestäminen, kehittäminen, valvonta ja ohjeistus Liikenneyrittäjäkoulutuksen valvonta Digitaalisten ajopiirturikorttien hallinta Ajokorttien rekisteröinti Kansainvälisten kuljetuslupien myöntäminen Ajoneuvoliikenteen tietopalvelu ja tutkimus Rekisterinpito 6
8 Katsastus on lakisääteinen velvollisuus Katsastusta tehdään liikenneturvallisuuden takia Katsastuksesta säädetään Ajoneuvolaissa (1090/2002) sekä Valtioneuvoston asetuksessa liikenteessä käytettävien ajoneuvojen liikennekelpoisuuden valvonnasta (1245/2002) mm. katsastamaton auto on käyttökiellossa Yksityiskäytössä olevat henkilöauto pitää katsastaa Suomessa ensimmäisen kerran kolmantena vuotena käyttöönoton jälkeen, sen jälkeen yksi välivuosi ja sen jälkeen vuosittain (3,2,1,1,1) Raskaat ajoneuvot on katsastettava vuosittain Hyväksyttyjä katsastuksia vuosittain määräaikaiskatsastuksia 2,2 miljoonaa muita katsastuksia Katsastustoimipaikkoja noin 260 7
9 AKEn rooli katsastuksessa Myöntää katsastustoimipaikkojen toimiluvat Ohjeistaa ja neuvoo katsastustointa Valvoo katsastustoimen laatua ja saatavuutta mm. toiminnan suoritus, laatujärjestelmä, arkistointi, ohjeistus, mittaus- ym. laitteiden toiminta, riippumattomuus, vakavaraisuus ja arvosteluperusteiden noudattaminen Valvoo katsastuksen koulutusta ja järjestää tutkinnot 8
10 Selvityksen taustaa AKE tilasi liikenne- ja viestintäministeriön pyynnöstä syksyllä 2007 selvityksen hintakehityksen syistä sekä markkinoiden nykytilasta. AKE laati keväällä 2008 selvityksen perusteella listan toimenpide-ehdotuksia katsastusmarkkinoiden lainsäädännön ajantasaistamiseksi, yrittäjien kustannusten vähentämiseksi ja kilpailun lisäämiseksi. Katsastusalan ja sidosryhmien kommenttien jälkeen liikenne- ja viestintäministeriö antoi AKElle lisätoimeksiannon Arvioida tarkemmin muutosvaihtoehtojen vaikutusta katsastusmarkkinoihin ja Laatia toteuttamiskelpoiset säädösmuutosehdotukset vuoden 2008 loppuun mennessä 9
11 Selvityksen taustaa (jatkuu) Muutosvaihtoehtojen objektiivisen arvioinnin takaamiseksi AKE pyysi ulkopuolista tahoa tekemään selvityksen muutosehdotusten vaikutuksista syyskuussa 2008 Tavoitteena selvitykselle määriteltiin: Kuvata Suomen katsastusmarkkinoiden kehitystä, nykytilaa ja vertailla markkinoiden rakennetta muihin maihin Määritellä kriteerit, joilla arvioida esitettyjä muutosvaihtoehtoja Arvioida muutosvaihtoehtojen vaikutusta katsastusmarkkinoihin 10
12 Sisältö Avaussanat Prosessi ja muutosehdotukset Suomen autokatsastusmarkkinat Vertailu kansainvälisiin markkinoihin AKE:n muutosehdotuksien tarkastelu Muutosehdotusten yhteisvaikutus katsastukseen Lisäehdotukset Yhteenveto ja prosessin jatko Kysymykset ja vastaukset 11
13 Osapuolten roolit Ajoneuvohallintokeskus (AKE) Muutosehdotusten valmistelu ja esittäminen Suosituksien tekeminen Suomen katsastusmarkkinoiden kehittämiseksi Vastuu selvitykseen sisältyvien toimintavaihtoehtojen ja muiden suositusten perusteella tehdyistä päätöksistä McKinsey & Company Katsastusmarkkinoiden nykytilan ja esitettyjen muutosehdotusten vaikutuksien objektiivinen arviointi McKinsey & Company ei ole esittänyt eri toimintavaihtoehtojen preferenssijärjestystä eikä suosituksia 12
14 Projektin kulku Alustava haastattelukierros 1. Nykytila-analyysi 2. Kansainvälinen vertailu 3. Eri toimenpide-ehdotusten vaikutusarviointi 4. Raportointi Analyysi autokatsastuksen nykytilasta ja kehityksestä sekä vertailu kansainväliseen kehitykseen Haastattelukierros eri toimijoiden kanssa AKE:n keväällä 2008 esittämien toimenpide-ehdotusten vaikutuksen arviointi hinnan, palveluiden saatavuuden, yrittäjien liiketoimintaedellytysten sekä laadun ja luotettavuuden suhteen Löydöksien raportointi AKE:lle 13
15 Tarkastellut muutosehdotukset ja esitetyt perusteet Katsastustoimiluvan laajuus Kevyen ja raskaan kaluston toimiluvat eriytetään Katsastuslupa kevyen kaluston määräaikaiskatsastuksiin eriytetään Kevyen ja raskaan katsastuksen pisteiden sallitun välimatkan kasvattaminen Mahdollistetaan pelkästään kevyen katsastuksen toimintaan erikoistuneiden yritysten ja asemien alalle tulo Sallitaan määräaikaiskatsastuksia tekevät asemat ja ylläpidetään raskaiden asemien liiketoimintaa erikoiskatsastuksien avulla Optimoidaan nykyistä raskaan kaluston toimipaikkaverkkoa kuitenkaan kasvattamatta katsastusmatkoja Riippumattomuus 4 5 Katsastusten salliminen korjaamoille Vahinkotarkastusten salliminen katsastusyhtiöille Mahdollistetaan kuluttajaystävällinen ja todennäköisesti nykyistä halvempi katsastus Kasvatetaan potentiaalisten katsastajien ja yrittäjien määrää Muut vaatimukset 6 7 Mekaanikon kelpuuttaminen katsastajaksi ja vastuuhenkilöksi Koeajoratavaatimusten lieventäminen / poistaminen Lisätään työvoiman ja potentiaalisten katsastusyrittäjien määrää palvelutason parantamiseksi ja kustannusten laskemiseksi Parannetaan katsastuksen saatavuutta erityisesti tiheään asutuilla alueilla Lähde: AKE 14
16 Haastattelut Katsastusyritykset A-Katsastus, Juha Tukiainen, Hannu Pellikka, Petri Kalmi Herttoniemen Autokatsastus, Juha Ovaska Itä-Suomen Katsastus, Jouni Pursiainen K1 Katsastajat, Marko Aavikko Katsastus Kovalainen, Mikko Kovalainen Kehän Katsastus, Klaus Liusvaara Kunnon katsastus, Markku Kukkonen Korjaamot Autotalo Hartikainen, Kari Natunen Korjaamoyrittäjä Muut yrittäjät Suomen Vahinkotarkastus, Matti Aarnio Diagno, Arto Lehtinen Raskone, Tapani Riihijärvi Transpoint, Matias Lehtomäki Kuljetusyrittäjä A Kuljetusyrittäjä B Viranomaiset Kilpailuvirasto, Juhani Jokinen Kuluttajavirasto, Anja Peltonen Poliisi, Jari Pajunen Vegvesen (Norja), Finn Larsstuen Järjestöt AEL, Pauli Lappalainen Autoalan Keskusliitto, Pentti Rantala Autokatsastajat, Olli Virtanen Autokatsastajat, Pekka Jääskeläinen Autoliitto, Pasi Nieminen Autotuojat ry, Pekka Puputti Katsastusmiehet RY, Jukka Malinen Suomen kulj. ja logist., Iiro Lehtonen Toimihenkilöunioni, Jari-Pekka Suokas Yksityisten katsastustoim. Liitto, Matti Ojala 15
17 Sisältö Avaussanat Prosessi ja muutosehdotukset Suomen autokatsastusmarkkinat Vertailu kansainvälisiin markkinoihin AKE:n muutosehdotuksien tarkastelu Muutosehdotusten yhteisvaikutus katsastukseen Lisäehdotukset Yhteenveto ja prosessin jatko Kysymykset ja vastaukset 16
18 Katsastusliiketoiminta Markkinoiden toimintaan vaikuttavat kiinteä kysyntä sekä säädellyt tuotannontekijät Markkinapuitteet Lainsäädäntö asettaa selkeät puitteet yrittäjien toiminnalle Lainsäädännön tiukkeneminen Lainsäädäntö tiukentunut markkinoiden avautumisen jälkeen Minimivaatimukset Lainsäädäntö asettaa minimivaatimukset työntekijöiden koulutukselle, toimitiloille, sekä liiketoimintamallille ja rajoittaa näin alalle tuloa Katsastusliiketoiminta Katsastusyritykset laajentuneet merkittävästi sekä parantaneet palvelua ja kannattavuutta viime vuosina Hintojen nousu selittyy vain osin kustannuksilla Kustannusten ja saatavuuden kasvu nostaneet nostaneet hintoja pitkällä aikavälillä ( ). Lyhyen välin ( ) kasvua ei tuotannontekijöillä pystytä perustelemaan Yhtiöiden liikevoitto merkittävä Katsastusalan yritykset hyvin kannattavia (liikevoitto 23%) Kuluttajat hyötyneet markkinoiden avautuessa Kuluttajien arvostamat tekijät, palvelu ja saatavuus, parantuneet merkittävästi Alueellisesti keskittyneet markkinat Katsastusmarkkinat ovat voimakkaasti keskittyneet läpi Suomen Kysyntä Katsastusmarkkinat tarjonnasta riippumattomat ja joustamattomat Pakollinen toimenpide, kysyntä stabiili Katsastus laissa määritelty kerran vuodessa tapahtuva pakollinen toimenpide Kuluttajien hintatietoisuus ja - herkkyys alhainen Paikan ja palvelun merkitys suurin katsastuspalvelua ostettaessa Kuinka lisätä kilpailua hintaa alentavasti Suomen autokatsastusmarkkinoilla vaikuttamatta negatiivisesti parantuneeseen palveluun, laatuun, ja saatavuuteen? Lähde: Haastattelut; McKinsey 17
19 Katsastusmarkkinat Markkinoiden ominaispiirteet ovat stabiili rakenne, hyvä kannattavuus sekä rajoitetut markkinoille tulon edellytykset Rakenne Stabiili, vahvojen yhtiöiden hallitsema markkina Kriteeri Markkinaosuudet HHI indeksi* Kasvu Tilanne Kahdella yhtiöllä yli 80% markkinasta Voimakkaasti keskittyneet markkinat läpi suomen (ka. 4,482) Katsastusten määrä kasvanut keskimäärin vain 1.8%/a Kannattavuus hyvällä tasolla Toiminnan kannattavuus Alan keskimääräinen liikevoitto 23% Oman pääoman tuotto >20% (K1 25%, Herttoniemen autokatsastus 38%) Kilpailuedellytykset Rajoitetut markkinoille tulon edellytykset Markkinoille tulon esteet Jakelu ja liikepaikat Hintojen läpinäkyvyys Asiakkaiden preferenssit Korkeat koulutus- ja tilavaatimukset rajoittavat markkinoille tuloa Parhaimmat liikepaikat jo olemassa olevilla toimijoilla Hintojen näkyvyys ja selkeys hyvä mutta kuluttajille tärkeintä on katsastusasemien paikat * Herfindahl-Hirschman-Indeksi: Kuvaa markkinoiden keskittyneisyyttä. Saadaan laskemalla markkinaosuuksien neliöt yhteen. Tyypillisesti markkinat joiden indeksi on yli 1,800 ovat keskittyneitä Lähde: McKinsey 18
20 Markkinatilanne Hinta katsastusmarkkinoilla kehittynyt tasaisesti vuosia lukuun ottamatta Määräaikaiskatsastuksen hinta EUR % % % Vuosikasvu (Prosenttia) Toimipaikkojen määrä % Katsastusten määrä 000s % Lähteet: Finlex, AKE 19
21 Markkinatilanne Katsastushinnat ovat nousseet kustannusindeksejä nopeammin etenkin vuoden 2002 jälkeen Indeksoitu hinta- ja kustannuskehitys = 100 Vuosikasvu Katsastushintaindeksi +8.0% Kokonaiskustannusindeksi** Teollisuuskiinteistöjen vuokraindeksi Katsastajien palkkaindeksi Kiinteistön ylläpidon kustannusindeksi Kuluttajahintaindeksi +5.7% +4.3% +4.5% +3.6% +1.4% * ALV:n vaikutus poistettu ottamalla indeksi vuodesta 1995 alkaen (1995 = 100) ** Laskettu indeksien painotettuna keskiarvona kustannusrakenteen perusteella ottaen huomioon katsastusmäärän per katsastaja laskun Lähteet: AKE; A-Katsastus; Lääninhallitukset, Tilastokeskus; KTI Kiinteistötieto Oy 20
22 Markkinatilanne Pitkän aikavälin ( ) hintakehitys voidaan selittää kustannuksien lisäksi ALV:llä sekä saatavuuden paranemisella Hintaan vaikuttaneiden kustannusten muutos EUR per katsastus Perusteet Hinta 1994 Palkkakustannus Muut kustannukset (vuokra, sähkö etc.) Laitekustannukset Uudet laiteinvestoinnit AKE maksu Palkkakustannukset ovat nousseet keskimäärin 4.5% per vuosi Muut kustannukset ovat nousseet keskimäärin 3.6% per vuosi Laitteiden hinnat ovat nousseet keskimäärin 2.9% per vuosi Uudet laitevaatimukset ovat aiheuttaneet ~ EUR lisäinvestoinnit per linja AKE on alkanut periä 1.5 EUR maksua per katsastus Arvonlisävero % ALV Hinta kustannusmuutosten jälkeen Katsastuspalvelujen saatavuuden paraneminen Muu hintojen nousu Hinta nyt Katsastusten määrä per työntekijä on laskenut noin 32% Muu hintojen nousu Nykyinen keskihinta Lähteet: AKE, Tilastokeskus, Laitetoimittaja, Tilinpäätöstiedot, Haastattelut 21
23 Markkinatilanne Vuodesta 2002 eteenpäin hintojen nousua ei voida enää selittää kokonaan kustannusten kasvulla Määräaikaiskatsastuksen hinta EUR Hinnannousun osatekijät EUR Selitys 48 Hinnannousu Palkkakustannus Palkkakustannukset ovat nousseet keskimäärin 7.3% per vuosi +71% Muut kustannukset (Vuokra, sähkö etc.) 1.4 Muut kustannukset ovat nousseet keskimäärin 3.9% per vuosi 28 Laitekustannukset Uudet laiteinvestoinnit Laitteiden hinnat ovat nousseet keskimäärin 2.9% per vuosi Uudet laitevaatimukset ovat aiheuttaneet ~ EUR lisäinvestoinnit per linja AKE-maksun muutos 0.7 AKE-maksu noussut EUR 0.8:sta 1.5:een ALV:n nousu % ALV on korkeampi EUR 48:sta kuin 28:sta Saatavuuden paraneminen 2.6 Katsastusten määrä per työntekijä on laskenut noin 10 % Muu hintojen nousu 5.1 Muu hintojen nousu Lähteet: AKE; Tilastokeskus; McKinsey, Haastattelut 22
24 Markkinatilanne Lyhyen ja pitkän aikavälin ero selittyy yrityksien muuttuneella liikevoittoprosentilla Hintaan vaikuttaneiden kustannusten muutos EUR per katsastus Perusteet Hinta Kustannusten ja saatavuuden kasvu Kustannustekijöillä selittyvä hinnanmuutos Keskimääräisen liikevoiton tippuminen 16%:sta 6%:iin Selittämätön hinnanmuutos Hinta Yritysten liikevoiton muutos (esim. Suomen Autokatsastus 94 16%, A-Katsastus 02 7%) Selittämätön hinnanmuutos (esim. tehostaminen) Kustannusten ja saatavuuden kasvu Kustannustekijöillä selittyvä hinnanmuutos Keskimääräisenliikevoiton nousu 6%:sta 23%:iin Selittämätön hinnanmuutos Hinta Yritysten liikevoiton muutos (esim. A-Katsastus 02 7%, Suomen keskiarvo 07 23%) Selittämätön hinnanmuutos (esim. tehostaminen) Oletus: Suomen keskiarvo liikevoitto 2002 oletettu olevan hiukan alle A-Katsastuksen liikevoittotason, kuten vuonna 2007 Lähteet: AKE, Tilastokeskus, Laitetoimittaja, Tilinpäätöstiedot, Haastattelut 23
25 Markkinatilanne Päästö- ja OBD-mittauksien osuus suuri katsastuksen kokonaishinnasta Kevyen katsastuksen kokonaishinta EUR Selitys Määräaikaiskatsastus 48 Tehdään kaikille autoille Hinta vuonna 1995 oli 18 euroa Päästömittaus 17 Päästömittaus tehdään kaikille autoille, mutta mittaus voidaan tehdä myös korjaamolla Katsastusasemien osuus mittauksista oletettu 80%:iin (65% bensiiniautoille, 15% dieselautoille) Hinta vuonna 1995 oli noin 5 euroa OBD-mittaus 13 Tehdään kaikille vuoden 2001 ja sitä uudemmille autoille, mutta mittaus voidaan suorittaa myös korjaamolla Katsastusasemien osuus mittauksista oletettu 28%:iin Kokonaishinta kaikilla mittauksilla 78 Kokonaishinta kaikilla mittauksilla Keskihinta katsastukselle 66 Painotettu mittausten keskihinta (100% määräaikaiskatsastus, 80% päästömittaus ja 28% OBD) Lähteet: AKE; Haastattelut 24
26 A-katsastuksella ja K1 Katsastajilla on yhteensä yli 80 %:n markkinaosuus Osuus määräaikaiskatsastuksista Prosenttia kokonaismäärästä, 000s = 100% Muut yksityiset 20 K1 Katsastajat A-Katsastus ryhmä Lähteet: AKE Vuosikertomukset; Suomen Autokatsastus Oy 25
27 Kaikilla Suomen katsastusalueilla HHI-indeksi on yli 1800, mitä pidetään korkean keskittyneisyyden merkkinä Katsastusasemien lähialueiden HHI-indeksit (25km säteellä katsastamosta) Prosenttia kaikista katsastamoista HHI indeksin ollessa yli 1800 markkinoita pidetään voimakkaasti keskittyneinä 33.0% 31.4% Prosenttia kaikista katsastamoista 21.8% 13.8% 0% 38.1% Osuus kaikista katsastuksista 25.9% 15.4% 20.7% 0% HHI indeksi = Yritysten markkinaosuuksien neliöiden summa 1000 vastaa tilannetta jossa 10:lla yrityksellä on kaikilla markkinaosuus 10% 2000 vastaa tilannetta jossa 5:lla yrityksellä on kaikilla markkinaosuus 20% 5000 vastaa tilannetta jossa 2:llä yrityksellä on molemmilla markkinaosuus 50% vastaa tilannetta jossa 1:llä yrityksellä on markkinaosuus 100% Lähde: AKE; McKinsey analyysi 26
28 Katsastusyhtiöiden liikevoitto on keskimäärin 23% Henkilöstö- ja tilakustannukset suurimmat erät Katsastusyrityksien kustannusrakenne 2006/2007 Prosenttia liikevaihdosta Selitys Henkilöstökulut Katsastajien, toimistohenkilökunnan ja johdon palkat Koulutus- ja sosiaalikustannukset Muut kulut Tilan vuokra, ylläpito, siivous, sähkö, vesi, IT, mainonta Poistot Laite- ja tilainvestointien poistot Liikevoitto A- Katsastus* K1- Katsastajat** Keskisuuri katsastus yritys* Pienet katsastus yritykset Suomen keskiarvo * 2006, A-Katsastuksen luvuissa A-Katsastus Oy ** 2007 Lähteet: Patentti- ja Rekisterihallitus 27
29 Kuluttajille tärkeimpiä asioita katsastuksessa ovat paikka, joustavuus ja luotettavuus Asiakkaiden preferenssit McKinsey:n tutkimuksessa Prosenttia vastanneista Tärkeyspisteet* Osuus 1. sijoista Prosenttia vastaajista Asiakkaiden preferenssit A-Katsastuksen tutkimuksessa 2007 Prosenttia vastanneista Sijainti Lähellä kotia/työpaikkaa Ilman ajanvarausta /Drive-in Aukioloajat Tunnettu liike Paikka Ystävällinen palvelu 50% 84% Tuttu tarkastaja 67 5 Palvelun nopeus 44% Matalin hinta Paras tekninen palvelu Parhaat odotustilat Todennäköisimmin Hyväksyy auton Kuluttajien hintaherkkyys matala Aseman luotettavuus Kutsu asemalle 27% 21% Parhaat lisäpalvelut Muut Ammattitaitoisuus 19% * Tärkeysjärjestys pisteytetty: 1. = 3 pistettä, 2. = 2 pistettä, 3. = 1 piste Lähteet: Katsastus asiakastutkimus (n=160, 80 katuhaastattelua ja 80 puhelinhaastattelua); A-Katsastus 28
30 Vapautunut kilpailu on hyödyttänyt kuluttajia Sekä saatavuus että palvelu ovat parantuneet Katsastusasemien määrä Katsastuksia per katsastusasema 30,000 20,000 10, Katsastuksia per työntekijä 3,000 2,000 1, Kuluttajien kommentteja Jos laatu paranee, hinta nousee. Jos lie hinta noussut niin on palvelukin parantunut. Eivät katsastusmiehet sano enää kävelykepillä päivää. Itse olen saanut erittäin hyvää palvelua katsastusasemalta. On näytetty missä kohti on vikaa ja missä mahdollisesti piakkoin tulee olemaan vikaa. Oikeasti, katsastusasemalta saa hyvin tietoa autostaan. Entäpä aikataulussa pysyminen ja joutuisuus katsastuksessa? Ennen joutui jonottamaan työaikana tunti ylimääräistä tyhjää vaikka oli kuukausia sitten varattu aika! Eikö työaika maksa mitään? Lähteet: AKE; Haastattelut 29
31 Esimerkki Muuttamatta kustannusrakennetta ja toiminnan edellytyksiä eivät uudet kilpailijat voi tiputtaa hintoja merkittävästi Katsastusasemien lisääminen ilman kustannusten muutosta voi alentaa kannattavuutta, muttei hintaa Esimerkki Katsastuksen hinta pienellä paikkakunnalla Euroa per katsastus Kustannukset 50 (76%) 64 (97%) Kuinka AKE voi lisätä markkinoiden kilpailua ja alentaa hintaa? Esim. Kustannusrakenteen alentaminen Katsastuksen liiketoimintamallin muuttaminen (esim. pienet urbaanit asemat) Kuluttajien asenteisiin vaikuttaminen Liikevoitto 16 (24%) 2 (3%) Kuinka taata katsastuksen laadun säilyminen? Kolme asemaa Neljä asemaa * Katsastusasemalla 2 henkilöautolinjaa ja 1 raskaan kaluston linja. Olettaa 24,000 kevyen kaluston katsastusta (66 /kpl) ja 1500 raskaan kaluston katsastusta (125 /kpl) vuodessa ** Volyymien odotettu jakaantuvan tasaisesti asemien välille. Lähde: Haastattelut; McKinsey 30
32 Sisältö Avaussanat Prosessi ja muutosehdotukset Suomen autokatsastusmarkkinat Vertailu kansainvälisiin markkinoihin AKE:n muutosehdotuksien tarkastelu Muutosehdotusten yhteisvaikutus katsastukseen Lisäehdotukset Yhteenveto ja prosessin jatko Kysymykset ja vastaukset 31
33 Määräaikaiskatsastuksen hinta Suomessa keskitasoa, mutta lisämittaukset ja tiheä katsastusväli nostavat kokonaiskustannuksia Maa Keskimääräinen hinta EUR per katsastus 2008 Katsastus tiheys*** Hinta säännöstely Kilpailu lainsäädäntö Korjaamokatsastukset Kevyt/raskas eriytetty Koulutus vaatimukset Belgia 30** 4,1,1 Säännöstelty Alueellinen monopoli Ei sallittu - Matala Ruotsi 32** 3,2,1,1 Säännöstelty Monopoli Ei sallittu - Matala Espanja 30-35** 4,2,2,1,1 Osittain Alueellinen toimilupa Ei sallittu Kyllä Matala Suomi 48 78* 3,2,1,1 Vapaa Vapaa Ei sallittu Ei Korkea Saksa 51 89* 3,2,2 Säännöstelty Alueellinen markkina Osittain tarkastajat voivat Korkea kiertää korjaamoilla / varikoilla Tanska 52** 4,2,2 Vapaa Vapaa Ei sallittu Kyllä Matala Norja 54 72* 4,2,2 Vapaa Vapaa Sallittu Kyllä Matala Hollanti* 65 - Vapaa Vapaa Sallittu Kyllä Matala Iso-Britannia 65** 3,1,1 Säännöstelty Vapaa kilpailu Sallittu Kyllä Matala * Päästö- ja OBD-mittaukset valkoisella ** Pitää sisällään pakolliset mittaukset (esim. päästö ja OBD) tarkka määrittely vaihtelee maakohtaisen lainsäädännön mukaan *** Tarkoittaa vuosia edellisestä katsastuksesta Lähde: Kansalliset valvontaviranomaiset 32
Selvitys katsastusalan kilpailun lisäämisestä
Ajoneuvohallintokeskus Tutkimuksia ja selvityksiä Fordonsförvaltningscentralen Utredningar Nro 2/2008 Selvitys katsastusalan kilpailun lisäämisestä McKinsey & Company Selvitys katsastusalan kilpailun
Selvitys ajoneuvojen katsastusluvista annetun lain muutosehdotusten vaikutuksista. Ramboll Management Consulting
Selvitys ajoneuvojen katsastusluvista annetun lain muutosehdotusten vaikutuksista Ramboll Management Consulting Trafin julkaisuja Trafi publikationer Trafi publications 11/2010 2 Selvitys ajoneuvojen katsastusluvista