Lahden tiedepäivä, FT Arto Tiihonen. Ikäinstituutti & Haaga-Helia, Vierumäen yksikkö - PDF
Lahden tiedepäivä, FT Arto Tiihonen. Ikäinstituutti & Haaga-Helia, Vierumäen yksikkö
Download "Lahden tiedepäivä, 29.11. 2011 FT Arto Tiihonen. Ikäinstituutti & Haaga-Helia, Vierumäen yksikkö"
1 Lahden tiedepäivä, FT Arto Tiihonen Ikäinstituutti & Haaga-Helia, Vierumäen yksikkö
2 Suomalaisten hyvinvointi on sekä väestön ikääntymisen että lisääntyneen hyvinvoinnista syrjäytymisen vuoksi heikkenemässä. Tutkimusten perusteella tiedämme, että liikunta, kulttuuri ja vapaaehtoistoiminta edistävät ja vahvistavat ihmisten hyvinvointia. Liikuntakulttuuri muuttuu koko ajan ja esimerkiksi eri-ikäisten ja eri sukupuolten liikunnassa ja urheilemisessa on merkityseroja ryhmäeroja ei voi kuitenkaan yleistää yksilötasolle.
3 Miten saataisiin yksilöt toteuttamaan hyvinvointia edistävää elämäntapaa? Miten yksilöiden erilaiset liikuntakokemukset merkityksellistyvät? Ihmisten omista kokemuksista ja niille annetuista sosiokulttuurisista merkityksistä ei ole oltu riittävän kiinnostuneita
4 1980-luvulta lähtien kiinnostus liikkumisen ja etenkin urheilemisen erilaisiin sosiokulttuurisiin merkityksiin Menetelmänä mm. kokemukselliset narratiivit itseltä ja erilaisilta (mies)ryhmiltä Kolme opinnäytettä ja runsaasti artikkeleita aiheesta Tutkimusten pohjalta rakentui käsitteitä kokemuksellisuuksista (esim. 1992; 2009), sukupuoleen kohdistuvista (rooli)odotuksista ja sukupuolen esittämisen mahdollisuuksista (esim. 1999; 2004) ja ajatuksia muista liikkumista selittävistä teoreettisista käsitteistä (tulossa
5 Tarve kehittää menetelmiä ja työkaluja (ikääntyneiden) liikunnan ja toimintakyvyn edistämiseksi ja ylläpitämiseksi. Ikäinstituutti: Laaja-alaisen toimintakyvyn tukiprosessi (esim. 2007; 2008). Tarve kehittää liikuntasosiologisia työkaluja liikunnanohjaajaopiskelijoille Lamk:n ja Haagahelian Vierumäen yksikköön, joissa olen toiminut vuosia (liikunta)sosiologian opettajana ja opinnäytetöiden ohjaajana. Kysymys: miksi liikkujilta testataan ja arvioidaan vain fyysisiä ominaisuuksia miksei (itse)arvioida ihmisten liikkumiselle antamia merkityksiä? Ei kai kukaan ilman syytä liiku
6 (Liikunta)sosiologisten teorioiden, käsitteiden ja tutkimustulosten perusteella rakennettu laaja ja silti yksinkertainen itsearviointimenetelmä Menetelmän avulla kerätty ja kerätään tutkimusaineistoja Tutkittu veteraaniyleisurheilijamiehiä ja ikääntyneitä paljon liikkuvia miehiä (ks. julkaisut) Tekeillä opinnäytetyö liikuntaneuvonnan tueksi Tarkoituksena kerätä aineistoja ja julkaista artikkeleita erilaisista liikkujaryhmistä nuorista vanhoihin miehistä naisiin
7 Vastaaja saa jo vastatessaan uutta informaatiota omasta liikkumisestaan ja siitä, mikä liikkumisessa on hänelle merkityksellistä ja mikä vähemmän merkityksellistä. Rakennamme itsearvioinnin perusteella henkilökohtaiset liikuntaprofiilit, joista löytyy: vuosittainen liikunta, liikunnan (perus)motiivit, liikunnan kokemuksellisuudet, liikunnasta haetut ominaisuudet ja liikkumisen roolit analysoituina ja tulkittuina Nämä sekä liikuntalajikohtaisesti että käsitekohtaisesti
8 Liikkumisen itsearviointien ja liikuntaprofiilien avulla liikuntaneuvoja Saa riittävän kuvan asiakkaansa liikkumisen määrästä, laadusta ja erilaisista merkityksistä Voi käyttää tätä tietoa rakentaessaan hänelle liikuntasuunnitelmia ja ohjelmia Pystyy tukemaan hänen liikkumistaan vahvistaen ja merkityksellistäen hänen suhdettaan liikkumiseen Voi juurruttaa liikuntatottumuksia hänen arkeensa
9 Vuosittaisen liikunnan itsearviointi
10 Liikuntamuodot Tunnit/vuosi % Kaikista Futis (jalkapallo) ,35 Säbä(salibandy) 60 13,04 Kävely ,74 Pyöräily 50 10,87 Yhteensä tunnit/v 460 Tunnit/vko Minuutit/pvä 8t 51 min 76 min
11 Liikuntamuodot Tunnit/vuosi % Kaikista jooga, pilates, shindo 90,5 16,23 fysiojumppa, aerobic 30,5 5,47 uinti 90 16,14 tanssi 205,5 36,86 pyöräily 36 6,46 kävely ,83 Yhteensä tunnit/v 557,50 Tunnit/vko 10 t 43 min Minuutit/päivä 92 min
13 Liikuntamuodot Suoritusurheilu Terveysliikunta Kokemusliikunta Keskiarvo Aamuvoimistelu ,33 Selkäryhmä ,67 Kuntosali ,33 Juoksulenkki ,33 Pyöräily ,67 Kävely Keskiarvo 1,38 1,88 3,25 2,17
14 Liikuntamuodot Elämys Kokemus Osallisuus Toimijuus Keskiarvo jooga, pilates, shindo ,5 fysiojumppa, aerobic ,25 uinti ,25 tanssi ,75 pyöräily ,75 kävely ,75 Keskiarvo 4,33 3 3,17 1 2,88
15 Liikuntamuodot Kestävyys/ kunto Voima/ nopeus Taito/ tekniikka Peli/ taktiikka Ilmaisu/ Estetiikka Keskiarvo Hiihto ,4 Hyötyliikunta ,6 Kävely ,8 Melonta ,2 Purjehdus ,6 Keskiarvo 3,6 3,4 4 2,4 1,2 2,92
16 Liikuntamuodot Poika-Mies Parisuhde-Mies Työ-Mies Isä-Mies Keskiarvo Aamuvoimistelu Selkäryhmä Kuntosali juoksulenkki ,25 Pyöräily Kävely Hiihto ,25 Retkeily ,5 Keskiarvo 3,25 2,13 1,38 1,75 2,13
19 Oma laji (korkeushyppy) on vastaajalle (67-vuotias mies) kokemuksellisesti kaikin tavoin erinomainen (ka: 5/5). Siitä saa elämyksiä, merkityksellisiä kokemuksia sekä osallisuus- ja toimijuuskokemuksia Muut yleisurheilulajit ovat nekin kokemuksellisesti hyviä (ka: 4/5) Hiihto, kävely/juoksu ja patikointi ovat kokemuksellisesti ainakin tyydyttäviä (ka: 3-3,5/5) Sen sijaan pyöräily ei ole kokemuksellisesti kovin merkityksellinen (ka: 2/5), kuten ei myöskään kuntosaliharjoittelu tai jumppa Tälle vastaajalle tietystä lajista/liikuntamuodosta tuli lähes samantasoisesti erilaisia kokemuksellisuuksia ja kokemuksellisuuksien keskiarvot olivat lähes samat, vaikka lajikohtaiset erot ovat suuria
21 Oma laji (keihäänheitto) on tälle vastaajalle elämyksellisesti tärkeä ja se tuottaa merkityksellisiä kokemuksia, mutta ei niinkään osallisuutta tai toimijuutta Liikuntamuodon sisällä suuria eroja kokemuksellisuuksissa; joku tuottaa elämyksiä, joku vaikkapa enemmän osallisuutta Erilaiset lajit (hiihto ja keihäänheitto) voivat olla kokemuksellisesti samankaltaisia Tämä vastaaja hakee liikunnastaan eritoten merkityksellisiä kokemuksia ja elämyksiä
23 Veteraaniyleisurheilijoiden kokemuksellisuuksista tärkeintä on elämyksellisyys, osallisuus, kokemuksellisuus ja toimijuus tässä järjestyksessä Omassa lajissa järjestys pysyy samana, mutta kokemuksellisuuksien merkitys kasvaa huomattavasti Eniten kasvaa toimijuuskokemusten merkitys: selityksenä todennäköisesti se, että omassa lajissa toimitaan ohjaajina, kilpailujen järjestämisessä ja muussa seuratoiminnassa Liikunnasta ja varsinkin urheilusta löytyy monenlaisia kokemuksia, jotka sitovat harrastajansa tähän toimintaan
24 Ja niiden mahdollisista tulkinnoista.
25 Profiili Keskiarvo Ylin arvo 1.Laji Kävely Arvo/Tärkein Lajimäärä Tuntimäärä/vuosi 7 lajia 417 h/v Liikuntamotiivi 2 2,3 3,33 Suoritus Liikuntakokemus 2,1 2,9 2,75 Elämys Liikuntaominaisuus 1,8 3,1 2 Kestävyys Liikuntarooli 1,4 2,4 1,75 Poika-Mies
26 Harrastetuimmat liikuntamuodot ovat hiihto, pikaluistelu ja kävely. Hän on suoritusurheilija. Harrastaa mm. pikaluistelua ja yleisurheilua. Tärkeää hänelle on saada elämyksiä ja merkityksellisiä kokemuksia. Hakee kestävyyttä, mutta myöskin taitoa/tekniikkaa liikunnasta. Harrastaa liikuntaa pääosin kavereiden kanssa tai yksin, joskus myös vaimon kanssa.
27 Profiili Keskiarvo Ylin arvo 1.Laji/Tanssi Arvo/Tärkein Lajimäärä Tuntimäärä/vuosi 6 lajia 557,5 h/v Liikuntamotiivi 3,11 4,5 3,33 Terveys Liikuntakokemus 2,88 4,33 3,75 Elämys Liikuntaominaisuus 2,67 4,67 3,6 Kestävyys Liikuntarooli 2,17 3,5 2,75 Parisuhde
28 Harrastaa eniten tanssia, kävelyä ja joogaa. Henkilö on terveysliikkuja. Merkitykselliset kokemukset ovat tärkeitä hänelle. Tuntee osallisuuden tanssin ja aerobicin parissa tärkeäksi. Haluaa eniten kestävyyttä liikunnasta sekä ylläpitää taitoa/tekniikkaa. Harrastaa suurimmaksi osaksi liikuntaa vaimonsa kanssa, mutta myös yksin ja kavereiden kanssa.
29 Profiili Keskiarvo Ylin arvo 1.Laji/Futis Arvo/Tärkein Lajimäärä 4 lajia Tuntimäärä/vuosi 460 h/v Liikuntamotiivi 3,92 4,5 4 Kokemus Liikuntakokemus 3,88 5 3,75 Osallisuus Liikuntaominaisuus 3,2 3,5 3,4 Kest/voim Liikuntarooli Parisuhde
30 Eniten harrastetut liikuntamuodot jalkapallo, kävely ja salibandy. Henkilö on enimmäkseen terveysliikkuja, mutta myös kokemusliikkuja. Osallisuus on tärkeää hänelle kaikessa liikunnassa. Hakee liikunnalla kestävyyttä, voimaa ja nopeutta tasapainoisesti. Harrastaa urheilua aina kavereidensa kanssa, mutta kävelee ja pyöräilee vain vaimonsa kanssa.
31 Profiili Keskiarvo Ylin arvo 1.Laji/Kuntosali Arvo/Tärkein Lajimäärä Tuntimäärä/vuosi 8 lajia 432 h/v Liikuntamotiivi 2,17 3,25 2,33 Kokemus Liikuntakokemus 2,09 2,87 1,5 Kokemus Liikuntaominaisuus 1,8 2,13 2 Ilmaisu Liikuntarooli 2,13 3,25 2 Poika-mies
32 Harrastaa eniten kuntosalilla käyntiä ja lenkkeilyä sekä pyöräilyä. Henkilö on kokemus- ja terveysliikkuja. Voima ja nopeus ovat hänelle tärkeitä ominaisuuksia ylläpitää ja kehittää. Harrastaa paljon yksin tai kavereiden kanssa liikkumista. Käy joskus lapsen kanssa juoksemassa. Retkeilee ja liikkuu myös vaimon kanssa.
33 Profiili Keskiarvo Ylin arvo 1.Laji/Hiihto Arvo/Tärkein Lajimäärä 5 lajia Tuntimäärä/vuosi 515 h/v Liikuntamotiivi 2,47 3 3,33 Kokemus Liikuntakokemus 2,3 3,2 3 Elämys Liikuntaominaisuus 2,92 4 3,4 Taito Liikuntarooli 2,5 3,2 3 Poika-mies
34 Eniten harrastetut liikuntamuodot ovat hiihto, hyötyliikunta ja kävely. Henkilö on kokemus- ja terveysliikkuja. Hän tavoittelee elämyksiä ja merkityksellisiä kokemuksia liikunnassa. Haluaa myös saada taitoa/tekniikkaa ja kestävyyttä. Harrastaa mm. purjehdusta ja melontaa, joissa niitä tarvitaankin. Harrastaa yksin tai kavereiden kanssa, mutta joskus vaimon ja pojan kanssakin.
35 Liikkumisen itsearviointimenetelmän avulla saadaan erittäin tarkkaa tietoa yksilön, mutta myös erilaisten ryhmien liikkumisen määrästä, laadusta ja varsinkin merkityksistä Itsearviointi on yksinkertainen toteuttaa ja tulkinnatkaan eivät ole liian monimutkaisia liikuntaneuvonnan tueksi tutkimustulkinnat ovat tietysti vaikeampia Tällaisen sosiologisen itsearviointimenetelmän kautta liikkumistaan voi ikään kuin testata aivan kuten testataan liikkumiseen vaikuttavia fyysisiä tekijöitä
36 Itsearviointimenetelmää kehitetään sekä tutkimusmenetelmänä että liikuntaneuvonnan apuvälineenä kehitystyöhön käytetään mm. vertaisasiantuntijoita ja vapaaehtoisia, jotka omassa työympäristössään kehittävät menetelmää eteenpäin avoimessa ympäristössä Tavoitteena liikkumisen erilaisten merkitysten parempi ymmärrys ja sitä kautta tuki liikuntaneuvojille - liikkujille itselleen enemmän merkitystä liikuntaan!
37 Iltapäivällä voitte tulla kokeilemaan oman liikkumisenne itsearviointia täällä Lahden Tiedepäivässä.
38 Tiihonen Arto (2011) Veteraaniyleisurheilijamies erilainen liikkuja vai malli muille? Ikiliikkuja 5/21, Pirnes, Esa & Tiihonen, Arto (2011) Merkityksellisen ja kokemuksellisen (kansalais)toimijuuden pelikenttä. Yhteiskuntapolitiikka 76 (4), Tiihonen A (2011) Erilaisia ikämiehiä. Teoksessa Erilainen tapa vanheta (SVU 40 juhlakirja). Suomen Veteraaniurheiluliitto, Kajaani, Pirnes E & Tiihonen A. (2010) Hyvinvointia liikunnasta ja kulttuurista, Käsitteiden, kokemusten ja vastuiden uusia tulkintoja. Kasvatus & Aika 4(2) 2010, ( Tiihonen A (2010) Kokemuksesta tulkintaan, tulkinnasta käytäntöön. Teoksessa: Sarvimäki A & Syrén I (toim.). Ikääntyminen ja ruumiillisuus. Seminaariesityksiä Oraita 1/2010. Helsinki: Ikäinstituutti, Tiihonen Arto (2010) Miten minusta tulisi (seniori)tanssija. Senioritanssi 1/2010, 4-6.
39 Tiihonen Arto (2011) Hyvinvointia liikunnasta, kulttuurista ja vapaaehtoistoiminnasta - erilaisten kokemuksellisuuksien voimaannuttava merkitys. Etelä-Pohjanmaan kesäyliopisto. Seinäjoki (esitys) Tiihonen Arto (2011) Kokemuksellisuuksien kulttuuriset merkitykset ja yhteiskuntapoliittiset vaikutukset. Myytit murtuvat Ikääntyvien yliopiston valtakunnallinen seminaari. Tampere (esitys) Tiihonen Arto & Pirnes Esa (2011) Merkityksellisen ja kokemuksellisen (kansalais)toimijuuden pelikenttä. Esitys Kansalaisyhteiskunnan tutkimus- ja kehittämispäivien työryhmässä Osallistuminen yhteiskunnallisena ja yhteiskuntatieteellisenä ongelmana. Jyväskylä Tiihonen Arto (2010) Kulttuurista ja liikunnasta hyvinvointia mikä on vapaaehtoistoimijoiden rooli vertaisasiantuntijuuden aikakautena? Heli ry:n koulutuspäivät, Kaprakka, (Esitys-koulutus). Tiihonen Arto (2010) Hyvinvointia yksilöllisesti yhdessä - vapaaehtois- ja vertaistoiminnan mahdollisuudet ja rajat hyvinvoinnin edistämisessä. Etelä-Suomen Kasteen vertaistoimintatyöpajan alustuspuheenvuoro. Helsinki, (Esitys & työryhmä). Tiihonen Arto (2010) Vertaistuen voima ja hyvinvoinnin uudet käsitteet ja käytännöt. Ikääntyneiden neuvontapalvelut kohtaako tarjonta tarpeen. Tampere, UKK-instituutti (esitys). Tiihonen A (2009) A Training Log - Theories, Practices and Applications of Embodiment. Tutkijakoulun ja Ikäinstituutin yhteisseminaari, , Helsinki. Tiihonen A (2009) Reading a Training Diary through Theories. Masters and Mentors: meaning and methods in older adults sporting activities , Sibelius Hall, Lahti. (Oral presentation). Tiihonen A (2009) Miehen terveyden pelikentät - miten mies voi parantaa terveyttään ja toimintakykyään? Masters and Mentors: meaning and methods in older adults sporting activities , Sibelius Hall, Lahti. (Oral presentation). Tiihonen A (2009) Kokemuksellisuuksien erilaiset merkitykset koulussa Taide ja liikunta seminaari, , Hollo-instituutti, Arto Kiasma, Tiihonen Helsinki. 2011
40 Tiihonen, Arto (2002) Ruumiista miestä, tarinasta tulkintaa: oikeita miehiä ja urheilijoita? Väitöskirja, Jyväskylän yliopisto, yhteiskuntatieteellinen tdk. LIKES-julkaisuja 134. Tiihonen, Arto (1996) Urheilullisen miehen mahdolliset maskuliinisuudet. Lisensiaatintyö. Jyväskylän yliopisto, liikunnan sosiaalitieteiden laitos. Tiihonen, Arto (1990) Urheilu kertomuksena. Pro gradu -työ. Jyväskylän yliopisto, liikunnan sosiaalitieteiden laitos. Blogisivut aiheesta
Liikunta on kokemuksia ja kokemuksilla on erilaisia merkityksiä - miksi liikun blogikirjoitukset 13-19.11.2011
Liikunta on kokemuksia ja kokemuksilla on erilaisia merkityksiä - miksi liikun blogikirjoitukset 13-19.11.2011 Näissä blogikirjoituksissa kerron liikuntakokemuksista, kokemusten tai kokemuksellisuuksien