Kotimittaus on toimiva vaihtoehto verenpaineen vuorokausirekisteröinnille (Väitös: LL Annika Lindroos, 27.6.2020, sisätautioppi) | Turun yliopisto
Noin puolella suomalaisesta aikuisväestöstä on kohonnut verenpaine. Erityisesti yöaikaan koholla oleva verenpaine on merkittävä sairastuvuutta ja kuolleisuutta lisäävä tekijä. Kohonnut verenpaine voi aiheuttaa myös oireettomia elinvaurioita jo ennen varsinaista sydän- tai verisuonitapahtumaa.
Markkinoille on viime vuosina tullut useita kotiverenpainemittareita, joilla pystytään ajastimen avulla tekemään yöaikaisia mittauksia. Lisäksi on kehitetty sentraalisen verenpaineen kajoamattomaan mittaukseen kehitettyjä mittareita, joilla pyritään olkavarsipaineen ja erityisen algoritmin avulla arvioimaan aortan painetta. Näiden uusien mittareiden kliininen hyöty on pääosin kuitenkin vielä osoittamatta.
Annika Lindroos tutki väitöskirjassaan eri mittaustapojen toimivuutta verenpaineen tason ja verenpaineeseen liittyvien elinvaurioiden diagnosoinnissa. Lisäksi Lindroos tutki potilaiden kokemuksia eri mittaustavoista.
Tutkittuja mittaustapoja olivat mittaus vastaanotolla sentraalisen verenpaineen mittarilla, jolla mitattiin tavanomainen olkavarsipaine ja arvioitu sentraalinen paine, mittaus vuorokausirekisteröinnillä sekä mittaus kotona päivä- ja yöaikaan.
Vuorokausirekisteröinnissä potilaalle asennettiin mittari, joka mittasi verenpaineen vuorokauden aikana 20–30 minuutin välein. Yön aikana verenpaine mitattiin kotimittarilla kolmesti kahtena peräkkäisenä yönä.
Tutkimus tehtiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen DILGOM-väestötutkimuksen sydän- ja verisuonitutkimusalaryhmässä, johon kuuluu 290 tutkimushenkilöä.
– Kotimittari osoittautui yöaikaisen verenpainetason tutkimuksessa lähes yhtä hyväksi mittaustavaksi kuin pitkäaikaisrekisteröinti. Tulos on merkittävä, sillä kotimittaus on paitsi potilaalle miellyttävämpi, myös selvästi halvempi mittaustapa kuin vuorokausirekisteröinti, Lindroos kertoo.
Tutkimustulokset vahvistavat aiemmin todettua yhteyttä yöaikaan kotona mitatun verenpaineen ja elinvaurioiden välillä.
Lindroos osoitti myös, että sekä kotona että vuorokausirekisteröinnillä mitattu verenpaine korreloivat yhtä hyvin sydämen vasemman kammion massan paksuuntumisen kanssa. Myös kajoamattomasti arvioitu sentraalisen verenkierron paine korreloi elinvaurioiden kanssa, mutta ei tuonut lisähyötyä tavanomaiseen vastaanottomittaukseen nähden.
LL Annika Lindroos esittää väitöskirjansa ”Improved diagnostic accuracy of hypertension” julkisesti tarkastettavaksi Turun yliopistossa lauantaina 27.6.2020 klo 12.00.
Turun yliopiston väitöstilaisuuksia ei koronavirustilanteen vuoksi järjestetä yleisötilaisuuksina. Väittelijä, vastaväittäjä ja kustos ovat vähintään ääniyhteydessä. Yleisön on mahdollista seurata väitöstä etäyhteyden kautta: https://utu.zoom.us/j/64646107722?pwd=N3I0MXIvMW9oQThhcStiQmVDMGhTdz09
Vastaväittäjänä toimii dosentti Daniel Gordin (Helsingin yliopisto) ja kustoksena dosentti Teemu Niiranen (Turun yliopisto). Tilaisuus on suomenkielinen. Väitöksen alana on sisätautioppi.
Väittelijän yhteystiedot: 0505648285, ansoli@utu.fi