Asetuksella perustetaan Euroopan unionin perusoikeusvirasto tarkoituksena laajentaa Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen toimeksiantoa. Maaliskuun 1. päivästä 2007 toiminnassa olleen viraston tavoitteena on tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta yhteisön toimielimille sekä Euroopan unionin jäsenvaltioille.
Neuvoston asetus (EY) N:o 168/2007, annettu 15. helmikuuta 2007, Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta.
Viraston tavoitteena on tarjota perusoikeuksia koskevaa apua ja asiantuntemusta yhteisön toimielimille ja elimille sekä Euroopan unionin jäsenvaltioille, kun ne panevat täytäntöön yhteisön oikeutta. Virasto auttaa toimielimiä ja jäsenvaltioita tällä tavoin varmistamaan perusoikeuksien täysimääräisen kunnioittamisen.
Virasto kerää tietoja perusoikeuksista yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla, jotka on lueteltu yhteisön monivuotisessa puiteohjelmassa. Viraston toimintaan voivat osallistua lisäksi ehdokasmaat, ja neuvosto voi myös päättää kutsua vakautus- ja assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa tehneet maat osallistumaan viraston työskentelyyn. Näin helpotetaan näiden maiden lainsäädännön asteittaista mukauttamista yhteisön lainsäädäntöön ja tuetaan niiden ponnisteluja Euroopan yhdentymiseksi.
Monivuotisessa toimintakehyksessä, joka kattaa viisi vuotta, määritellään kohdealat, joilla virasto toimii. Näihin kohdealoihin on kuuluttava rasismin, muukalaisvihan ja niihin liittyvän suvaitsemattomuuden torjunta.
Viraston tehtävät on toteutettava kohdealojen rajoissa. Sen tehtävänä on
itsenäisesti kerätä, analysoida, levittää ja arvioida merkityksellisiä, objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja niistä konkreettisista vaikutuksista perusoikeuksiin, joita EU:n toteuttamilla toimilla on, sekä hyvistä toimintatavoista näiden oikeuksien noudattamisen ja edistämisen alalla;
kehittää standardeja yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa tietojen vertailukelpoisuuden, objektiivisuuden ja luotettavuuden parantamiseksi Euroopan tasolla;
toteuttaa tieteellisiä tutkimuksia ja selvityksiä, esiselvityksiä ja toteutettavuustutkimuksia;
laatia ja julkaista päätelmiä ja lausuntoja, jotka koskevat tiettyjä yksittäisiä aiheita ja perusoikeuksien kehitystä toimintalinjojen täytäntöönpanon yhteydessä, ja toimittaa ne unionin toimielimille ja jäsenvaltioille niiden soveltaessa yhteisön oikeutta;
julkaista vuosikertomus viraston toiminta-aloihin kuuluvista perusoikeuskysymyksistä;
julkaista aihekohtaisia kertomuksia suorittamiensa analyysien pohjalta;
julkaista omaa toimintaansa käsittelevä vuosikertomus;
kehittää viestintästrategia ja edistää kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vuoropuhelua perusoikeuksia koskevan yleisen tietoisuuden lisäämiseksi.
Virasto koordinoi toimintaansa ja perustaa kansalaisyhteiskunnan kanssa yhteistyöverkoston (”perusoikeusfoorumi”), joka muodostuu perusoikeuksien alalla toimivista eri tahoista. Tavoitteena on vaihtaa tietoa, koota tiedot yhteen ja varmistaa viraston ja asianomaisten tahojen yhteistyö.
Virasto luo lisäksi tiiviit institutionaaliset suhteet kansainvälisellä, Euroopan ja kansallisella tasolla erityisesti Euroopan neuvostoon, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (Etyj), toimivaltaisiin unionin laitoksiin ja virastoihin, valtiollisiin järjestöihin sekä julkisiin laitoksiin – myös kansallisiin ihmisoikeusinstituutioihin. Tavoitteena on tehdä yhteistyötä ja välttää toiminnan päällekkäisyys.
Viraston elimet rakentuvat seuraavasti:
Hallintoneuvostoon (suunnittelu- ja valvontaelin) kuuluu yksi kunkin jäsenvaltion nimeämä riippumaton jäsen, yksi Euroopan neuvoston nimeämä riippumaton jäsen ja kaksi komission edustajaa. Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on viisi vuotta, eikä heitä voida nimetä uudelleen. Hallintoneuvosto hyväksyy viraston vuotuisen työohjelman ja vuotuisen toimintakertomuksen sekä nimittää ja tarvittaessa erottaa viraston johtajan. Se hyväksyy viraston vuotuisen talousarvioesityksen ja lopullisen talousarvion;
Johtokunta muodostuu hallintoneuvoston puheenjohtajasta ja varapuheenjohtajasta, kahdesta muusta hallintoneuvoston valitsemasta hallintoneuvoston jäsenestä sekä yhdestä hallintoneuvostossa olevista komission edustajista. Myös Euroopan neuvoston nimeämä hallintoneuvostossa oleva henkilö voi osallistua johtokunnan kokouksiin. Johtokunnan tehtävänä on avustaa hallintoneuvostoa;
Tieteelliseen komiteaan kuuluu 11 riippumatonta henkilöä, jotka ovat erityisen ansioituneita perusoikeuksien alalla. Hallintoneuvosto nimeää jäsenet valintamenettelyn jälkeen kuultuaan toimivaltaista Euroopan parlamentin valiokuntaa. Jäsenten toimikausi on viisi vuotta, eikä heitä voida nimetä uudelleen. Tieteellinen komitea takaa viraston työn tieteellisen laadun.
Viraston johtajan nimittää komission esittämän luettelon perusteella hallintoneuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja EU:n neuvoston lausunnot. Johtaja vastaa erityisesti päivittäisestä hallinnosta, viraston tehtävien hoitamisesta sekä viraston talousarvion toteuttamisesta.
Viraston henkilöstöön ja sen johtajaan sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia sääntöjä. Viraston on laadittava hyvät hallinnolliset käytänteet toimintansa mahdollisimman suuren avoimuuden varmistamiseksi.
Viraston talousarvio oli 15 miljoonaa euroa vuonna 2008, mutta sen on määrä kasvaa 22 miljoonaan euroon vuonna 2013. On ehdotettu, että virastolla olisi vuonna 2013 palveluksessaan noin 80 henkilöä. Viraston tulot koostuvat yhteisön avustuksesta, suoritetuista palveluista saaduista maksuista, viraston kanssa yhteistyötä tekeviltä organisaatioilta saadusta mahdollisesta rahoituksesta sekä ehdokasmailta ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen EU:n kanssa tehneiltä mailta mahdollisesti saatavasta rahoituksesta. Viraston menoihin kuuluvat toimintamenot, henkilökunnan palkat sekä hallinto- ja infrastruktuurimenot.
Virasto on ollut toiminnassa 1. maaliskuuta 2007 lähtien. Virasto on oikeudellisesti Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen seuraaja. Se ottaa hoidettavakseen kaikki seurantakeskuksen lailliset oikeudet ja velvoitteet, taloudelliset sitoumukset ja vastuut. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskuksen perustamisesta annettu asetus (EY) N:o 1035/97 on kumottu 1. maaliskuuta 2007 lähtien. Viraston toimipaikka on Wienissä.
EUVL L 53, 22.2.2007
Euroopan yhteisön ja Euroopan neuvoston välinen sopimus Euroopan unionin perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisestä yhteistyöstä [EUVL L 186, 15.7.2008].
Sopimuksella luodaan perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston välisen yhteistyön kehys ensinnäkin päällekkäisen työn välttämiseksi ja toiseksi täydentävyyden ja lisäarvon varmistamiseksi. Yhteistyö perustuu säännöllisiin yhteyksiin. Tässä tarkoituksessa kumpikin osapuoli nimittää yhteyshenkilön. Lisäksi molempien osapuolien edustajat saavat osallistua toisen osapuolen kokouksiin tarkkailijoina. Perusoikeusviraston ja Euroopan neuvoston on varmistettava kaikkien asianmukaisten muiden kuin luottamuksellisten tietojen vaihto ja niiden toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen mahdollisimman laajalle. Täydentävyyden edistämiseksi osapuolien välillä pidetään säännöllisiä neuvotteluja, joiden tarkoituksena on sovittaa perusoikeusviraston toiminta yhteen Euroopan neuvoston toiminnan kanssa. Neuvottelut voivat myös johtaa yhteisiä kiinnostuksen kohteita koskevan yhteisen ja/tai täydentävän toiminnan toteuttamiseen.
Neuvoston päätös 2008/203/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2008, asetuksen (EY) N:o 168/2007 täytäntöönpanosta monivuotisen toimintakehyksen hyväksymiseksi Euroopan unionin perusoikeusvirastolle vuosiksi 2007–2012 [EUVL L 63, 7.3.2008].
Päätöksellä perustetaan monivuotinen toimintakehys, jossa määritellään perusoikeusviraston kohdealat ohjelmakaudella 2007-2012. Monivuotiseen toimintakehykseen kuuluu yhdeksän kohdealaa: rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus, syrjintä, uhreille suoritettavat korvaukset, lapsen oikeudet, turvapaikka-asiat, maahanmuutto ja maahanmuuttajien kotouttaminen, viisumikysymykset ja rajavalvonta, unionin kansalaisten osallistuminen unionin demokraattiseen toimintaan, tietoyhteiskunta ja tehokkaan ja riippumattoman oikeussuojan saatavuus. Virasto voi harjoittaa toimintaansa näiden kohdealojen ulkopuolella Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission pyynnöstä.
Viimeisin päivitys 08.07.2009