Keskustelu - Soveltuvuustesteistä.. | Psykologia, aivot ja aistit | Tiede
Soveltuvuustesteistä..
Ministeri Paula Risikko vaatii soveltuvuustestejä takaisin hoitoalalle
varmaankin tämän myrkkyhoitaja tapauksen johdosta. Mutta eikö
testeistä ole luovuttu joissakin paikoissa juuri sen takia, että ne ovat
epäluotettavia ja epätieteellisiä? Useimmissa hoitoalan opiskelupaikoissa
niitä taidetaan edelleen tehdä, ja tämä nokian myrkkyhoitaja oli toden-
näköisesti niissä ollut, joten tapaus vain todistaa sen tosiasian, ettei
psykopaatteja tai muita hämyjä voi tällaisissa testeissä välttämättä
tunnistaa. Varsinkin psykopaatit osaavat näytellä ja vastata niinkuin
toivotaan. Hyvin paljon se on kiinni myös testattavan ja testaajan
henkilökemioista. Hoitoalalla työskentelevä sukulaiseni sai ensimmäisellä
kerralla surkeat pisteet, ja seuraavalla täydet, kun oli eri henkiö testaa-
klo 21:27 | 16.8.2007
Ministeri Paula Rasikko vaatii soveltuvuustestejä takaisin hoitoalalle
Itseasiassa testeistä luopumiseen (tai supistamiseen) ovat johtaneet ihan taloudelliset syyt. Aikaisemmin testit maksoivat opiskelemaan pyrkivät nuoret. Sitten joku valitti tästä, ja todettiin, että tutkintoon johtavat koulutuksen pitää olla ilmaista, jolloin myöskään soveltuvuustestit eivät saa olla maksullisia.
Aikoinaan, kun itse pyrin opiskelemaan 90-luvulla testin hinta oli 250 markkaa, eli nämä testit tarkoittavat nykyään melkoista rahanmenoa opiskelupaikoille. Silloin testit olivat perusteellisia, niissä oli mukana psykologiset testit, toiminnalliset testit, psykologin haastattelu, ryhmätilanne ja koulun henkilökunnan tekemä yksilöhaastattelu. Oletan, että nykyiset testit ovat karsitumpia rahanmenon vuoksi.
klo 21:53 | 16.8.2007
Tuo pitää paikkansa, AMK tason oppilasvalinnoista soveltuvuustestit ovat pitkälti poistuneet tai rajusti yksinkertaistuneet. Yliopistotason koulutuksessahan näitä ei juuri olekaan ikinä ollut. Aloja, missä edelleenkin AMK:ssa käytetään laajoja soveltuvuustestejä ovat esim. lennonvarmistukseen liittyvät tutkinnot sekä radiografian tutkinnot, kuten röntgenhoitajan.
klo 22:19 | 16.8.2007
Soveltuvuustestien luotettavuudesta saa hyvän arvion, kun ajattelee että Mika Muranenkin oli selvittänyt Suomen armeijan soveltuvuustestin. USA:ssa taas viime aikoina uutisiin nousseet astronautit ja murhiin ja raiskauksiin Irakissa syyllistyneet sotilaat. No, astronautit lähinnä hörhöilivät rakkauselämänsä ja viinan kanssa, mutta heiltä luulisi vaadittavan suurempaa harkintaa kuin taviksilta.
klo 22:26 | 16.8.2007
Ei Irakin kiduttajia voi toiminnastaan syyttää, kyseinen toimintamalli on voimassa kaikessa USAn vankeinhoidossa. Myös sotavankien.
klo 22:29 | 16.8.2007
Soveltuvuustestien luotettavuudesta saa hyvän arvion, kun ajattelee että Mika Muranenkin oli selvittänyt Suomen armeijan soveltuvuustestin. USA:ssa taas viime aikoina uutisiin nousseet astronautit ja murhiin ja raiskauksiin Irakissa syyllistyneet sotilaat. No, astronautit lähinnä hörhöilivät rakkauselämänsä ja vinan kanssa, mutta heiltä luulisi vaadittavan suurempaa harkintaa kuin taviksilta.
No, soveltuvuustestejä on toki monenlaisia ja intin palikkatesti ei liene sieltä kehittyneemmästä päästä - sillä pyritään vain kaikkein pahimpien tapauksien karkeaan seulontaan. Huomattavasti sofistikoituneimpia testejäkin löytyy, mutta näissä ongelmana niiden vaatima suuri testaajan henkilötyö testattavaa kohti.
klo 23:05 | 16.8.2007
Ministeri on aivan hakuammunnassa soveltuvuustestien kanssa. Käytäntö karsii hoitoalalla aivan tarpeeksi hyvin.
Kukaan ei kestä 3 - 6 kk määräyksellä ilman että huomaa olevansa omillaan muussa työssä tai sitten hakea jatkoa samassa työssä. Osastonhoitaja ja työnohjaaja näkevät aika hyvin soveltuuvuuden.
Pitää olla sitkee sissi, jos aikoo kestää hoitopuolella - olkoon perusteet oikeat tai sitten teeskennellyt.
Yksi ainut psykopaatti-kameleontti ei toivottavasti vaikeuta muiden vilpittömien auttamishaluisten alalle hakua.
Aloja, missä edelleenkin AMK:ssa käytetään laajoja soveltuvuustestejä ovat esim. lennonvarmistukseen liittyvät tutkinnot sekä radiografian tutkinnot, kuten röntgenhoitajan.
Uusi tieto minulle. Mitä rtg-hoitajien soveltuvuustestissä selvitellään?
klo 23:37 | 16.8.2007
Hyvä havainto. Kuinka monta syytöntä kärsii siinä, että yksi syyllinen käräytetään? Länsimaisen oikeudenkäytön perusteena on ollut, että mieluummin vaikka vapautetaan syyllinen kuin annetaan syyttömän kärsiä.
klo 23:52 | 16.8.2007
Olen kuullut myös tieteellistä kritiikkiä näitä soveltuvuustestejä kohtaan, joihin on lukeutunut mm. kuuluisa Rorscach musteläiskätesti. Kaikenlaisia aivan huuhaaksi luokitteltaviakin testejä on käytetty ammatinvalinnassa ja työpaikoilla. Suomen armeijasta on nyt poistumassa Wartegg-testi jota pidetään epäluotettavana. ( testi jossa piirrellään kuvioita) Parhaimmillaan persoonallisuustestit kertovat joitakin yksittäisiä asioita ihmisen luonteen ominaisuuksista, mutta epäilen syvästi, että niiden avulla voisi luotettavasti arvioida, kuka voi syyllistyä rikoksiin.
Lähes jokaisesta ihmisestä voi tilanteesta riippuen tulla rikollinen, siksi tuollaisilla testeillä ei ole paljon virkaa. Eikä testit välttämättä kerro mitään siitä, olisiko henkilö hyvä työntekijä tietyllä työpaikalla, vaikka ne persoonaa kuvaisivatkin. Aidoilla psykopaateilla voi myös olla erinomaiset sosiaaliset taidot, ja heidän käytöksensä on suunnitelmallista ja tietoista. Nokian sairaanhoitaja on työskennellyt jo vuonna 2002, siis kyllä hänen on täytynyt olla testeissä. Minusta kontrolli petti siinä kohtaa yhteiskunnalla, kun tuomioistuin armahti hänet 40000 euron varkaudesta, koska rikosrekisteri olisi vaikeuttanut työnsaannissa hoitoalalla.
Selvää rikosta katsotaan läpi sormien, mutta sensijaan hölmöjä testejä pitäisi olla enemmän.
P.S Tiedän tapauksen, jossa totaali rappioalkoholisti sai työpaikan, koska
hän pärjäsi niin hyvin soveltuvuustesteissä.
klo 23:54 | 16.8.2007
Minulle ei, mutta valintakoe kestää kuitenkin radiografian AMK-aloilla yhden päivä, joka sisältää normaalit kirjalliset soveltuvuuskysymykset ja sen perään tapahtuva hakijan henkilökohtainen haastattelu psykologin ja alan opettajan taholta. En tiedä miksi ovat säilyttäneet tämän tiukan linjan, toki onhan radiografia vaativaa hommaa ja siinä saa helposti aikaan paljonkin vahinkoa niin potilaille kuin muullekin henkilökunnalle.
klo 23:23 | 17.8.2007
klo 21:16 | 18.8.2007
Ylen uutisten mukaan arkkiatri Risto Pelkonen ei kannata psykologisia
testejä, koska ne ovat hyvin epävarmoja. Sen sijaan hän kannattaisi
mieluummin työpaikkahaastattelua. Minäkin uskon kunnollisen haastattelun ja henkilöön tutustumisen olevan parempi keino kuin jonkin musteläiskien tulkitseminen. Psykologisilta soveltuvuustesteiltä puuttuu selkeä tieteellinen näyttö.
Edelleenkään uutisissa ei ole mainittu, oliko tämä hoitaja ollut testeissä vai ei. Nimittäin jos hän oli suorittanut kaikki tarvittavat vaatimukset, se
todistaa testien epäluotettavuuden.
klo 0:53 | 19.8.2007
Kunnolliset psykologiset testit sisältävät jokseenkin aina myös sen "palikkatestin" jälkeen tapahtuvan haastattelutilaisuuden, jonka tekevät tyypillisesti yrityksen/laitoksen työhönottaja parhaimmassa tapauksessa vahvistettuna psykologilla. Tuota "musteläiskä/palikka -testiä" käytetään vain hyvin karkeaan alkuseulontaan. Tuossa YLE ei nyt oikein ole ymmärtänyt arkkiatrin ajatuskuvioita, tai sitten itse arkkiatri vain ei ole oikein asioista perillä.
klo 0:56 | 19.8.2007
Snaut: Oleko sinä asioista perillä?
Luin juuri hoitajat.net sivuilta yhden hoitajan kertomuksen, jonka mukaan
hän ei kelvannut sairaanhoitajaksi, koska kokeessa käytettiin musteläiskätestiä, mutta lähihoitajaksi hän kelpasi toisessa soveltuvuustestissä, jossa tätä ei käytetty. Ne siis voivat olla ratkaisevia.Tuskin hän mielisairas oli, kun oli kuitenkin alalle päässyt.
Tässä arkkiatrin haastattelu:
http://www.yle.fi/uutiset/kotimaa/oikea/id67635.html
klo 1:22 | 19.8.2007
Kuten aikaisemmin kerroin, niin amk-koulutukseen valittavilta tämä soveltuvuustestaus vaihtelee kovasti. Joillakin aloilla siitä on täysin luovuttu, joihinkin on vain jätetty se perusseulonta, eli "musteläiskä/palikkatesti".
Mutta esim. radiografiassa käytetään edelleenkin ihan psykologin tekemää pitkää soveltuvuushaastattelua em. seulontakokeiden jäkeen. Sitä en osaa sanoa, miksi käytäntö hoitoalalalla on muuttunut näin kirjavaksi. Mutta, eiköhän tämänkin käytännön takana ole sellainen optimoitu taloudellis/riskianalyysi.