Käsikirjoitukset | Idäntutkimus
Tekstin riviväli on 1,5; kirjasinkoko on 12; tekstissä käytetään kursiivia, ei alleviivausta (paitsi URL-osoitteissa); ja kaikki kuvat, kuviot ja taulukot on sijoitettu ensisijaisesti sopiviin kohtiin tekstin lomaan, ei tekstin loppuun.
Idäntutkimuksessa julkaistaan tieteellisiä artikkeleita, analyyttisiä esseitä, kolumneja, kirja-arvioita ja muita keskustelunavauksia.
Julkaistavaksi hyväksytty aineisto julkaistaan painettuna Idäntutkimuksessa sillä edellytyksellä, että se saadaan julkaista korvauksetta alkuperäisessä muodossaan myös lehden digitaalisessa versiossa.
Tieteellinen substanssiartikkeli on pituudeltaan 15–22 liuskaa, noin 4 000–6 000 sanaa (riviväli 1,5 ja fontti 12 Times New Roman). Substanssiartikkeli on vertaisarvioitu julkaisu.
Tieteellisen artikkelin alussa tulee olla 50–100 sanan tiivistelmät suomeksi ja englanniksi. Tiivistelmät julkaistaan myös lehden verkkosivuilla.
Vertaisarvioidut artikkelit läpikäyvät vähintään kahden riippumattoman, toimituksen ulkopuolisen asiantuntijan suorittaman ennakkoarvioinnin. Asiantuntijalausunnot lähetetään käsikirjoituksen kirjoittajille.
Essee on pituudeltaan 8–10 liuskaa (noin 2 500 sanaa, 1,5 riviväli, fontti 12). Tekstiin ei tule lähdeviitteitä, mutta tekstin loppuun voidaan kirjata viidestä kymmeneen lähdettä tai kirjallisuussuositusta.
Kolumnin pituus on enintään 700 sanaa (6 800 merkkiä välilyönteineen, noin 2,5–3 sivua, 1,5 riviväli, fontti 12). Mitta sisältää kirjoittajatiedot. Kolumni kirjoitetaan ilman lähdeviitteitä ja -luetteloa. Kolumnin yhteydessä julkaistaan kirjoittajan kuva, mahdollisesti myös kuvituskuva.
Kirja-arviot ja konferenssiraportit ovat yleensä pituudeltaan 3–5 sivua (noin 720–1200 sanaa, 1,5 riviväli, fontti 12).
Tekstit lähetetään mieluiten docx/doc-tiedostoina.
Ei muotoiluja tiedostoversioon (tavutus, sisennys, tasaus ym.).
Ei lihavointeja tai alleviivauksia: kursiivia käytetään kuitenkin tarvittaessa (kts. kohta 7.).
Kuvat ja taulukot toimitetaan erillisinä tiedostoina joko gif-, jpg- tai tiff-tiedostona (resoluutio vähintään 300dpi). Osa lehden kuvista voidaan julkaista värillisinä. Kuvien paikat kuten myös kuvateksti merkitään tekstiin.
2. Otsikot
Artikkelin otsikot ja väliotsikot ovat nasevia: enintään 3–4 sanaa. Alaotsikoita ei käytetä.
Tieteellisessä artikkelissa on hyvä olla noin 4–5 väliotsikkoa.
3. Viittaukset
Lähdeviitteet sijoitetaan tekstin sisään sulkeisiin siten, että ensimmäiseksi tulee kirjoittajan sukunimi, sitten kirjoituksen julkaisuvuosi ja lopuksi viittauksen sivunumerot; esimerkiksi:
(Åsund 2002, 122).
Jos teoksella tai artikkelilla on 2–3 kirjoittajaa tai toimittajaa, niin kaikkien nimet merkitään viitteeseen, esimerkiksi:
(Burawoy, Krotov & Lutkina 2002, 48–50);
jos heitä on enemmän kuin kolme, merkitään vain ensimmäinen sekä [… et al.] tai venäjäksi […i dr.].
Viittaukset arkistolähteisiin merkitään tekstin sisään sulkeisiin suppeasti ja tarkemmat lähdetiedot merkitään lähdeluetteloon, esimerkiksi: (Zinovjevin kirje Kameneville 17.2.1929.), jolloin lähdeluetteloon merkitään: Zinovjevin kirje Kameneville 17.2.1929. Tsentralnyi Gosudarstvennyi Arhiv Istoriko-polititšeskih Dokumentov Sankt Peterburga (TsGAIPD SPb), f. 24, op. 3, d. 210, l. 22–24.
Selittävät viitteet numeroidaan juoksevasti ja sijoitetaan tekstin loppuun loppuviitteiksi.
Internet-viittauksista kts. kohta 7.
4. Lainaukset
Ei vieraskielisiä lainauksia, kirjoittajan käännettävä.
Lyhyet lainaukset sijoitetaan tekstin sisään lainausmerkkeihin; pitkät omana kappaleenaan ilman lainausmerkkejä.
5. Lainausmerkit
Lainausmerkkejä käytetään, kun tekijä käyttää sanaa muussa, kuin sen varsinaisessa merkityksessä, haluten esim. kyseenalaistaa termin.
6. Väliviiva vai ajatusviiva?
Lehdessä käytetään vuosilukujen välissä sekä sivunumeroiden välissä viitteissä ja lähdeluettelossa aina keskipitkää ajatusviivaa (esim. 22–24). Lyhyttä väliviivaa käytetään esimerkiksi yhdyssanoissa (Joškar-Ola).
7. Kursiivi
Kirjojen ja lehtien nimet sekä vierasperäiset sanat (samizdat) kursivoidaan.
8. Translitterointi
Translitterointi noudattaa suomalaista, kansallista ei-tieteellistä standardia (SFS 4900). Tärkeimmät muistettavat:
e translitteroidaan je sanan alussa sekä vokaalin ja kovan ja pehmeän merkin jälkeen (Jelisejev, Objedkin)
hatulliset suhuäänteet (š, ž, tš, štš)
i-kratkoje merkitään yleensä i (Maikov, Tolstoi); sanan sisällä i:n jäljessä tai sana alussa merkitään j (rossijski; Joškar-Ola); sanan lopussa i:n jäljessä ei merkitä (moskovski)
9. Lähdeluetteloissa noudatetaan seuraavaa käytäntöä:
Bibliografiset tiedot (toimittajamerkinnöt yms.) ilmoitetaan teoksen kielellä.
Englanninkielisissä lähteissä nominit isoin kirjaimin.
Kirjojen bibliografiset tiedot merkitään seuraavalla tavalla:
Sukunimi, Etunimi (julkaisuvuosi), Teoksen nimi kursiivilla. Kustannuspaikkakunta: Kustantaja.
Esimerkiksi: Kelly, Catriona (2001), Refining Russia: Advice Literature, Polite Culture, and Gender from Catherine to Yeltsin. Oxford: Oxford University Press.
Lehtiartikkelit merkitään seuraavalla tavalla:
Sukunimi, Etunimi (julkaisuvuosi), Artikkelin otsikko. – Lehden nimi kursiivilla vuosikerta: numero, sivut.
Esimerkiksi: Gelman, Vladimir (2012), Subversive Institutions, Informal Governance, and Contemporary Russian Politics. – Communist and Post-Communist Studies 45:3, 295–303.
Artikkeli toimitetussa teoksessa merkitään seuraavalla tavalla:
Sukunimi, Etunimi (julkaisuvuosi), Artikkelin otsikko. – Teoksen nimi kursiivilla. Toim./Ed./Red. (Riippuen teoksen kielestä.) Toimittajan etunimi ja sukunimi. Kustannuspaikka: Kustantaja, sivut.
Esimerkiksi: Lounasmeri, Lotta (2011), Lähellä, mutta niin kaukana? Suomalaisen Venäjä-kuvan äärellä. – Näin naapurista. Median ja kansalaisten Venäjä-kuvat. Toim. Lotta Lounasmeri. Tampere: Vastapaino, 7–15.
Internet-artikkelien lähdetiedot merkitään seuraavalla tavalla:
Sukunimi, Etunimi (julkaisuvuosi), Artikkelin otsikko. Mahdollinen päivämäärä. Internet-osoite täydellisenä.
Esimerkiksi: Sinijärv, Riivo (1995), Remarks by Mr. Riivo Sinijärv at the Council of Baltic Sea States Ministerial Meeting, Gdansk, 19.5. http://www.vm.ee/eng/kat_10/1349.html?arhiiv_kuup=leht_7
Tällöin viite merkitään tekstin sisään seuraavalla tavalla:
(Sinijärv, 1995).
ENP Strategy Paper. Communication by the European Commission. 12.5.2004. http://www.europa.eu.int/comm/world/enp/document_en.htm
Jolloin viite merkitään tekstin sisään seuraavalla tavalla:
(ENP Strategy Paper 2004).
10. Kirja-arvostelut
Kirja-arvostelut otsikoidaan lyhyesti ja kuvailevasti (3–4 sanaa). Ei väliotsikoita.
Ihannemitta on n. 3–5 liuskaa (noin 720–1200 sanaa, 1,5 riviväli, fontti 12).
Arvosteltavan kirjan tiedot laitetaan heti arvostelun alkuun.
Esimerkiksi: Ivo Mijnssen: The Quest for an Ideal Youth in Putin’s Russia I. Back to Our Future! History, Modernity and Patriotism according to Naši, 2005–2012, Stuttgart: ibidem-Verlag, 2012. 256 s. ISBN 9783838203683.
Huom. ISBN-numero ilmoitetaan jokaisesta arvioitavasta teoksesta. Samoin sivumäärä.