Villejä keppihevosia ja herkkuja Kurimossa | Ylä-Kainuu
Villejä keppihevosia ja herkkuja Kurimossa
Julkaistu: 6.6.2019 klo 14:00
Ruokailijoiden suosikkeja olivat marinoidut horsman latvukset ja vuohenputkipesto . Erikoisuutena oli tarjolla tervamarinoituja muikkuja. Lasten Satupolku lisää Kurimon ulkoilumahdollisuuksia.
Veikko ja Pekka Huovisen kattaus huokuu maalaisromatiikkaa. Kuva: Lasse Hinkula
Lasten Satupolku johdattaa pihapiiristä metsään. Matkalle mahtuu nähtävää ja tehtävää. Kuva: Lasse Hinkula
Tapahtuman rakentaneet Veikko Huovinen ja Anna-Liisa Helttunen nauttivat Kurimon perinnehengestä. Kuva: Lasse Hinkula
Arktisten Aromien Elina Nihtilä esitteli luonnon antimia. Kuva: Lasse Hinkula
Kurimossa järjestetään myös näyttelyitä. Tänään vuorossa olivat keppihevoset ja perhoset. Kuva: Lasse Hinkula
Kurimo pitää vahvasti esillä kotiseutuperinnettä. Kuva: Lasse Hinkula
Poimulehden kasteella on uskottu olevan kaunistava vaikutus. Kuva: Lasse Hinkula
Tiina Heikkisen tekemiä keppihevoset olivat saapuneet avajaisiin. Kuva: Lasse Hinkula
Takapihan taikaa ruokailun piristyksenä. Kuva: Lasse Hinkula
Tervamarinoidut muikut kruunasivat tarjoilun. Kuva: Lasse Hinkula
Hummani hei. Kuva: Lasse Hinkula
Lea Taipale ja Martti Turunen esittivät perinteistä haitarimusiikkia Kurimon pihalla. Kuva: Lasse Hinkula
Rovasti ja kirjailija Risto Kormilainen kertoi muun muassa saduista. Kuva: Lasse Hinkula
Trubaduuri Jani Kinnunen esiintyi Lasten Satupolun varrella. Kuva: Lasse Hinkula
Lasten Satupolku kiinnosti kaikenikäisiä. Kuva: Lasse Hinkula
Anna-Liisa Helttunen johdatti ensimmäisen lasten ryhmän Lasten Satupolulle. Kuva: Lasse Hinkula
Lasten Satupolun avajaiset Kurimon pihapiirissä houkutteli keppihevosia esteradalle. Kuva: Lasse Hinkula
Villiruokaherkut toivat lisämakua Lasten Satupolun avajaisiin ja villiruokapäivään viime keskiviikkona Kurimossa. Uutuutena Huovisen keittiöltä löytyivät muun muassa tervamarinoidut muikut.
Vuodet ovat tuoneet kokemusta villiruuanvalmistukseen. Vaikka tarjoilussa hyödynnetään perinteisiä pihapiiristä löytyviä villiyrttejä ja -vihanneksia, uusia valmistustapoja ja hankittuja lisäraaka-aineita kokeillaan innokkaasti.
Tänä vuonna villiruokapäivän lounaspöydässä oli nokkoskeittoa, ranskalainen haukimureke, lisukkeena muun muassa paistettua horsmaa, sekä villiyrteillä höystettyä vihersalaattia ja nokkosvoita.
- Villiruokiin kuuluu paljon muutakin kuin villiyrtit. Olen hyödyntänyt niitä jo 1980-luvulla. Villiyrttikurssin suorittaminen toi lisäpotkua ja rohkeutta villiruokien laittamiseen, pohjustaa Kultaisen Kukon Veikko Huovinen .
Ruokailijoiden suosikkeja ovat yleensä marinoidut horsman latvukset ja vuohenputkipesto.
- Marinoidut horsmanlatvukset ovat vielä harvinaisuus. Marinointiliemessä sen säilyvyys on hyvä ja sitä voi käyttää vaikka salaateissa. Vuohenputkea voi käyttää savumadevuohenputkipiiraaseen tai pestoon. Yleiskoneella hienonnetun vuohenputken voi pakastaa tai kylmiössä öljyvuohenputkiseos säilyy kuukausia. Rohkeasi vain maistamaan, jos on jotain uutta pöydässä, hän vinkkaa.
Huovinen kertoo mielellään villiruokavinkkejä asiasta tiedusteleville. Tärkeää on myös opetella tunnistamaan ruokaan soveltuvat kasvit.
- Ihmiset kysyvät yleensä neuvoja valmistamiseen sekä uusia ideoita. Ruuan valmistukseen voi käyttää esimerkiksi siankärsämöä, poimulehteä, voikukan lehtiä ja suolaheinä, hän listaa.
Mielikuvitus tuo monipuolisuutta ruokapöytään, sillä esimerkiksi voikukista ja pihlajanmarjoista saa kotitekoisia kapriksia. Pihlajanlehdistä saa valmistettua aromikasta ja raitistavaa juhlajuomaa.
Kotipihojen ympäristöstä saatavat villiyrtit ovat suomalaisille tuttuja jo vuosikymmenten ajalta.
- Vanha kansa on osannut hyödyntää hyvin yrttejä lääkinnälliseen tarkoitukseen. Silloin kun ei ole muuta ollut, on käytetty luontaislääkettä, taustoittaa Huovinen.
Neljättä kertaa järjestettävä tapahtuma on suosittu, mutta sen tulevaisuus on vielä avoin.
Arktisten Aromien Elina Nihtilä kannustaa kokeilemaan läheltä löytyviä ja yleisiä villiyrttejä.
- Maitohorsma on nouseva herkku ja nokkonen on yleisin. Usein luullaan villiyrttikauden olevan vain keväällä, mutta monet kasvit uudistavat satoaan kesällä, Nihitilä neuvoo.
Monilla villiyrteillä on pitkiä perinteitä ihmisen hyötykäytössä. Tarjolla ollutta siankärsämöä on hyödynnetty jo Troijan sodassa Homeroksen aikaan.
- Vanhan tarinan mukaan, kun pesee poimulehdellä olevilla kastepisaroilla kasvonsa, ei ikä tavoita koskaan. Vanha kansa on ollut viisas, eikä silloin ole huonoja kasveja otettu käyttöön, hän jatkaa.
Villiyrttejä on tarjolla Ylä-Kainuussakin laajasti, mutta kaikkea ei saa kerätä ilman maanomistajan lupaa.
Lasten Satupolun rakentamisesta ja tapahtumasta vastannut Vanha Kurimo Seura ry tahtoo kehittää tilan aluetta edelleen.
- Uskon Kurimon polkujen käytön lisääntyvän Lasten Satupolun myötä. Ajatus polusta syntyi sivistyslautakunnan puheenjohtaja Tuovi Kemppaisen ehdotuksesta, että miksei täällä olisi lapsillekin jotain. Meillä on tapana toteuttaa toimivia ideoita, kertoo satupolkua ideoinut Anna-Liisa Helttunen Vanha Kurimo ry:stä.
Kurimon alueella on jo kaksi kulttuuripolkua, joista lyhempi on helppokulkuinen ja pidempi johdattaa muun muassa Kurimon luonnonsuojelualueelle. Lasten satupolku kiertää Kurimon aluetta ja sen varrelle jäävät geokätköt, keppihevosrata, keijutaide, perinneleikkipaikat, infotaulut luonnosta sekä kulkijalaatikko kommentteja ja toivomuksia varten.
- Kuhmolaisen yrittäjä Tanja Pyykkösen vuolemat puiset bongattavat pöllöt jäävät satupolun varrelle. Matti Moilanen suunnitteli alueen geokätköt. Raija Heikkinen valmistaa infotaulut luonnosta, hän kertoo.
Seuraavaksi suunnitellaan muun muassa infotaulujen lisäämistä kulttuuripolun varrelle.
Ohjelmassa oli myös arvontaa, avajaisseremonia, keppihevosradan avaaminen, Tiina Heikkisen keppihevosnäyttely, perinneleikkejä, pajupillin vuolemisen työpaja, käpylehmiä, geokätköilyä, metsän keijutaidetta puissa sekä tuohisormuksen tekoa.
Anja Lahma-Mulari kertoi tarinoita ja satuja, ja viihdyttivät hanureilla ja trubaduuri esitti teoksiaan. kertoi tarinoita ja satuja, Lea Taipale ja Martti Turunen viihdyttivät hanureilla ja trubaduuri Jani Kinnunen esitti teoksiaan.
Kurimon kulttuuripolku avattiin syksyllä 2016 ja sen varrelta löytyvät muun muassa navetta, riihi, kotitarvemylly, kuoppakunnas, paja, pikkupirtti ja pyykkitupa.
Lasten Satupolku Kurimossa
Sisältää muun muassa tehtäväradan, keppihevosradan, perinneleikkipaikkoja ja geokätköjä.
Rakentaja vuonna 1994 perustettu Vanha Kurimo Seura ry
Satupolku sijaitsee Vanhan Kurimon maastossa, jonne kunnostettiin kulttuuripolku.
Alue perustuu 100-vuotiaan Heikkisten entinen suurtilaan, joka myytiin kunnalle 1925 ja se oli kunnalliskotina yli 30 vuotta.
Vanhan Kurimon alueella sijaitsee myös 6,5 hehtaarin luonnonsuojelualue.
"AVilliyrttikurssin suorittaminen toi lisäpotkua ja rohkeutta villiruokien laittamiseen."
Kurimo lapset leikki satupolku villiruoka villiyrtit perinne Suomussalmi Veikko Huovinen Elina Nihtilä Tuovi Kemppaisen Anna-Liisa Helttunen Tanja Pyykkösen Matti Moilanen Raija Heikkinen Tiina Heikkisen Anja Lasse Hinkula