Pirkanmaalaiset menestyvät EU:n rahoitushauissa - strategisuutta varaa lisätä - Pirkanmaan talous
Pirkanmaalaiset menestyvät EU:n rahoitushauissa - strategisuutta varaa lisätä
Julkaistu 09.10.2017 klo 10:00 Kirjoittaja Tampereen ja Pirkanmaan EU-toimisto
Pirkanmaa kuuluu ehdottomasti kärkijoukkoihin tarkasteltaessa Suomeen myönnetyn EU:n Horisontti 2020 -rahoituksen määrää. Pirkanmaalaiset toimijat saavat Suomessa toiseksi eniten Horisontti 2020 -rahoitusta (6,9 %). Kesään 2017 mennessä pirkanmaalaiset toimijat olivat saaneet lähes 40 miljoonan euron Horisontti 2020 -rahoituksen reilulle sadalle hankkeelle.
Ketkä Pirkanmaalla sitten saavat Horisontti 2020 -rahoitusta? Korkeakoulut - ja etenkin TTY - menestyvät erinomaisesti. Niiden osuus Pirkanmaan saamasta rahoituksesta on lähes kaksi kolmasosaa ja ne ovat myös aktiivisia osallistumaan hankkeisiin. Myös yritykset menestyvät hienosti - ne osallistuvat lähes yhtä aktiivisesti kuin korkeakoulut ja saavat noin kolmanneksen kaikesta rahoituksesta. Etenkin pk-yritykset pärjäävät hyvin, sillä kolme neljäsosaa yritysten osallistumisista menee niiden piikkiin ja ne saavatkin peräti kaksi kolmasosaa yritysten saamasta rahoituksesta. Myös julkiset toimijat saavat enenevissä määrin Horisontti 2020 -rahoitusta.
Mitkä sitten ovat Pirkanmaan vahvuusalueita? Tulokset vastaavat hyvin Pirkanmaan vahvaa teollisuus- ja TKI-profiilia. Selvästi eniten pirkanmaalaiset saavat rahoitusta teollisuuden johtoasema -pilariin. Tämä tarkoittaa noin 15 miljoonaa euroa ja lähes puolta kaikista hankkeista. Pilari pitää sisällään esimerkiksi valmistavan teollisuuden, materiaalien ja ICT-ratkaisujen tutkimuksen ja kehittämisen. Huippututkimus -pilarin alle kuuluu viidennes hankkeista ja niiden kautta rahoitusta tulee pirkanmaalaisille reilut 10 miljoonaa euroa. Yhteiskunnalliset haasteet -pilarin alle kuuluu vajaa kolmannes hankkeista ja rahoitusta niille tulee myös vajaat 10 miljoonaa euroa. Tämän pilarin alla rahoitetaan hankkeita hyvin laajalla skaalalla - älykkäistä kaupungeista kantasolututkimukseen, kiertotaloudesta liikenteen julkisiin hankintoihin.
Meidän kannattaisi panostaa entistä enemmän laadukkaaseen hankevalmisteluun, sillä pirkanmaalaisten onnistumisprosentti on tällä hetkellä 11,4 prosenttia. Olemme vajaat pari prosenttiyksikköä Suomen keskiarvosta jäljessä, EU-keskiarvosta kolmisen prosenttiyksikköä. Ilman aktiivista hakemista emme tietenkään Horisontti 2020 -rahoitusta Pirkanmaalle saa, mutta samalla pitää panostaa myös hakujen strategiseen valmisteluun - kaikkea ei voida priorisoida eikä kaikki ole strategista. Parannamme menestymisen mahdollisuuksia panostamalla erilaisiin tukipalveluihin ja hyödyntämällä ne täysipainoisesti. Tärkeintä on kuitenkin se, että suuntaamme lähtökohtaisesti katseet rohkeasti Suomesta Eurooppaan!
Hannele Räikkönen ja Petra Kortelainen