Eugen Ghita

Eugen Ghiţă

Izvoare de demografie istorică din secolul al XVIII-lea în eparhia Aradului

Keywords: Demographic sources, Arad County, Habsburg Empire, Orthodox Church, XVIIIth century

Sources of historical demography of XVIIIth century in the diocese of Arad

This article proposes to pay attention on the sources of historical demography in the old eparchy of Arad. At the end of XVIIth century, the Ottoman domination in the zone have been filled with the domination of Habsburgs and the Arad city became a significant orthodox Episcopal centre subordinated in religious plan to the metropolitan of Karlovitz.

For the reconstitution and the knowledge of the demographical aspects into old counties Arad and Zarand, we can use many documents, which are preserved in the Departmental Direction of National Archive of Arad.

Various censuses, tax conscriptions, wills and especially parochial registers of the marital status are sources of first category. With the methods used by Michel Fleury and Louis Henry this sources are essential to know the behaviours demographic for the various ethnos groups, as well majority Rumanian as the population German, Hungarian, Serb or Jewish which have lived in these places 300 years ago.

I. Introducere

Suntem cu toţii conştienţi că istoria în toată diversitatea ei se poate reconstitui doar parcurgând anumite paliere spaţiale şi temporale care ţin şi de istoria locală şi de cea regională, dar şi de cea a indivizilor şi a colectivităţilor. Pe această linie, studiul de faţă îşi propune să evidenţieze câteva categorii de izvoare de demografie istorică din fosta eparhie a Aradului care în secolul al XVIII-lea cuprindea, din punct de vedere al jurisdicţiei religioase, întinse teritorii din fostele comitate Arad şi Zărand.

Secolul al XVIII-lea a fost un secol deosebit pentru întreaga civilizaţie europeană, un "secol al luminilor" ale cărui raze s-au răsfrânt tot mai mult în părţile Europei centrale şi de sud-est. Mă refer aici nu în principal la elite, domeniu în care decalajele erau mult mai puţin sesizabile, ci la omul de rând care în Europa central-sudestică se afla la începutul acestui secol încă ancorat în tradiţiile medievale.

Într-o "Europă dilatată", dimensiunile omului erau în schimbare la începutul secolului al XVIII-lea. Gândirea Aufklärung-ului a creat un stat avid de putere şi de spaţiu. În acest context habsburgii au fost privilegiaţi, extinzându-şi tot mai mult  The paper Izvoare de demografie istorică din secolul al XVIII-lea în eparhia Aradului was published in Biserică şi societate. Studii istorice./ Corneliu Pădurean, Mihai Săsăujan (coord.), Editura Gutenberg Univers, Arad, 2005, pp. 195-204, ISBN (10) 973-7776-52-6/ ISBN (13) 978-973-7776-52-5

Sources of historical demography of XVIIIth century in the diocese of Arad 2 frontierele spre est, fiind principalii beneficiari ai trecerii de la "mica la marea Europă". 1 Statul a devenit o forţă de transformare propunându-şi să aducă "frontierele" la nivelul "centrului", să construiască de la vest la est un spaţiu-timp omogen. [START_REF]referitor la comitatele Arad şi Zărand prin care s-ar putea scoate în evidenţă cel puţin aspecte legate de numărul populaţiei, numărul şi mărimea aşezărilor, formele de habitat[END_REF] Efectele unei astfel de politici au fost vizibile la "periferia" Imperiului habsburgic încă din primele decenii ale secolului. Comitatul Arad a avut multă vreme în secolul XVIII un statut deosebit -domeniu erarial -dar şi o poziţie geografică şi strategică aparte în cadrul imperiului, cel puţin până în 1716 când a început un nou război austro-turc încheiat cu pacea de la Passarovitz.

Zonă de "frontieră", până la încorporarea Banatului şi a Olteniei în Imperiul habsburgic în 1718, comitatul Arad s-a bucurat de atenţia Curţii de la Viena. Confiniul militar Tisa-Mureş urma să asigure securitatea la periferia stăpânirii, într-o zonă de câmpie altfel greu de apărat.

Mureşul a devenit graniţa naturală a imperiului în această zonă mai bine de două decenii, iar cetatea Arad a fost centrul acestei regiuni militarizate care cuprindea 12 sate din dreapta râului, de la Semlac până la Ohaba-Săvârşin. "Privilegiile ilire" 3 au avut ca efect migrarea în masă a sârbilor şi stabilirea lor atât în oraş cât şi în satele militarizate. Aşezarea lor în nordul Mureşului a introdus noi termeni în ecuaţia populaţiei în această zonă. În acelaşi timp însă plecarea multora dintre ei, după desfiinţarea zonei militarizate, a schimbat tabloul demografic al comitatului Arad din punct de vedere etnic şi confesional.

II. Arad -centru episcopal ortodox

Oraşul Arad a fost totodată un important centru episcopal ortodox care, ca prelungire a jurisdicţiei religioase a mitropoliei de la Karlovitz, s-a implicat în apărarea şi prezervarea drepturilor populaţiei ortodoxe din regiune. Există o bibliografie bogată în acest sens care a evidenţiat evoluţia raporturilor religioase în zonă şi a oferit explicaţii convingătoare. 4 Biserica ortodoxă a trebuit să-şi apere credincioşii, să lupte pentru păstrarea "privilegiilor", dar în acelaşi timp a trebuit să facă faţă prozelitismului catolic şi ofensivei centralizatoare a statului.

Secolul al XVIII-lea a reprezentat şi pentru zona Aradului un moment de cotitură atât în ceea ce priveşte transformările istorico-administrative, cât mai ales cele în domeniul social. Autorităţile imperiale s-au străduit, în conformitate cu politicile populaţioniste, să facă şi din comitatul Arad o zonă de pe urma căreia Curtea de la Viena să poată obţine beneficii.

În acest sens, habsburgii au luat de-a lungul secolului al XVIII-lea două categorii de măsuri care au avut ca scop integrarea din toate punctele de vedere a comitatului Arad în structurile imperiului.

În primul rând a organizat o evidenţă strictă a populaţiei şi a resurselor materiale ale acesteia pentru a putea stabili gradul de fiscalitate şi pentru a putea previziona viitoarele venituri. Cunoaşterea exactă a populaţiei -mai ales cea de sex 1 Pierre Chaunu, Civilizaţia Europei în secolul luminilor, Bucureşti, 1986, p. 61. 2 Ibidem, p. 232-233. 3 Despre "privilegiile illire" vezi: Nicolae Bocşan, Contribuţii la istoria iluminismului românesc, Timişoara, 1986, p. 132-142;Gheorghe Ciuhandu, Românii din Câmpia Aradului de acum două veacuri, Arad, 1940, p.52-59;Mihai Săsăujan, Habsburgii şi biserica ortodoxă din Imperiul austriac (1740-1761), Cluj, 2003, p. 9-10. 4 Vezi: Nicolae Bocşan, Contribuţii la istoria iluminismului românesc, Timişoara, 1986; Pavel Vesa, Incursiuni în istoriografia ecleziastică arădeană, Arad, 2004; Mihai Săsăujan, Politica bisericească a Curţii din Viena în Transilvania: (1740-1761), Cluj-Napoca, 2002.

Sources of historical demography of XVIIIth century in the diocese of Arad

3 masculin -era necesară şi pentru nevoile militare ale imperiului, cunoscut fiind faptul că secolul al XVIII-lea a reprezentat pentru Imperiul Habsburgic un secol al războaielor. În acest sens s-au realizat recensăminte, conscripţii militare şi zeci de conscripţii fiscale, care astăzi sunt izvoare statistico-istorice importante pentru oricare cercetător interesat în evoluţia demografică a comitatului Arad.

În al doilea rând, politica de colonizare, promovată de Carol al VI-lea, dar mai ales de împărăteasa Maria Tereza (1740-1780), a adus importante mutaţii în cadrul structurii etnice a unor aşezări, dar şi în ceea ce priveşte formele noi de habitat apărute pe lângă sau în cadrul celor autohtone. A devenit o necesitate ca teritoriile cucerite de la turci, devastate şi foarte depopulate, să fie colonizate, dar nu oricum ci prin măsuri coordonate de către "aparatul funcţionăresc central al statului absolutist".5 O colonizare extinsă în zona Mureşului inferior a avut loc în special pe timpul împărătesei Maria Tereza când pe lângă germani au fost atrase şi alte grupuri etnice, fiindcă se dorea în principal popularea, şi nu germanizarea teritoriului. 6 Lucien Febvre vorbea despre istoria care trebuie să se ocupe de oameni: "istoria -ştiinţă a omului, ştiinţă a trecutului uman şi nu ştiinţă a lucrurilor sau a conceptelor", iar "noua istorie" a Şcolii de la Annales considera că trecutul poate fi restituit redescoperind oamenii prin intermediul faptelor şi nu prin simpla reconstituire a lor, aşa cum făcea "şcoala pozitivistă".7 În această logică acest articol îşi propune să atragă atenţia asupra mai multor categorii de izvoare, unele edite, dar şi multe inedite, prin care oamenii din vechea eparhie a Aradului pot fi "redescoperiţi" cu ajutorul inventarului metodologic şi ştiinţific specific demografiei istorice.

III. Tipuri de izvoare de demografie istorică din DJAN  Arad

Recursul la metodă şi la rigorile ei a fost întotdeauna un mijloc de confirmare ştiinţifică a cercetărilor din orice domeniu şi din orice epocă. Fiecare disciplină, fiecare ştiinţă sau ramură ştiinţifică are un inventar de noţiuni, tehnici şi metode în afara cărora investigaţiile n-ar putea fi iniţiate, ipotezele n-ar putea fi enunţate, iar concluziile n-ar putea fi validate. La fel de adevărat e însă faptul că în afara surselor, a izvoarelor, orice demers istoriografic despre trecut s-ar afla cel mult la nivelul intuiţiei.

Principalele categorii de izvoare folosite în încercarea de a reconstitui evoluţia demografică a comitatului Arad în secolul al XVIII-lea sunt mai ales cele cu caracter statistic. Secolul al XVIII-lea reprezintă din acest punct de vedere o perioadă în care sa lărgit considerabil cadrul conscripţiilor la care autorităţile imperiale habsburgice au făcut apel în repetate rânduri.

Confruntările cu otomanii de la sfârşitul secolului al XVII-lea şi începutul secolului al XVIII-lea precum şi războiul curuţilor sunt evenimente care au avut ca efect imediat accentuarea fenomenului depopulării în zonele estice ale imperiului habsburgic. Tocmai pentru a face ordine acolo unde domnea arbitrariul, autorităţile austriece au hotărât realizarea unei conscripţii generale în anul 1715. Deficienţele constatate, dar şi noua geografie a zonei care a urmat războiului din 1716-1718, au determinat autorităţile să organizeze o nouă conscripţie generală în 1720-1721. 8 Aceste conscripţii erau un mijloc eficient de a controla şi de a avea evidenţa supuşilor care, în conformitate cu politica populaţionistă subordonată mercantilismului, trebuiau să fie cât mai mulţi. 9 Motivul principal era de a cunoaşte cât mai exact realităţile social-economice pentru a putea lua măsurile necesare în vederea optimizării actului de guvernare.

Toate acestea au contribuit la dezvoltarea considerabilă a metodelor statistice pe timpul Mariei Tereza şi a lui Iosif al II-lea. În timpul acestor monarhi, reprezentativi pentru ceea ce a însemnat politica centralizatoare a despotismului luminat, tehnicile statistice au cunoscut o dezvoltare importantă, astfel încât metodele folosite atunci "au rămas în mare parte valabile până în secolul XX." [START_REF] Moldovan | Conscripţii şi recensăminte de populaţie[END_REF] În cadrul Direcţiei Judeţene a Arhivelor Naţionale Arad -DJANA -cele mai numeroase materiale statistice sunt cele de după 1740. Acestea se găsesc grupate în fonduri tematice, jurisdicţionale sau administrative.

Fondul "Prefectura Judeţului Arad" cuprinde şi actele cu caracter statistic grupate într-un fond al actelor urbariale şi al conscripţiilor. Aceste documente au înregistrate obligaţiile iobagilor, date despre pământurile lucrate, numele înscrişilor, venituri, taxe, categorii sociale, membrii familiei, numărul de animale deţinute, tipul culturilor, suprafeţele terenurilor agricole, etc. Astfel de conscripţii s-au realizat în perioade diferite în funcţie de necesităţile Curţii imperiale: 1743-1745, 1771-1772, 1773-1776, 1798. Istoricii 11 care le-au cercetat au folosit mai ales informaţiile cu caracter social, economic şi "naţional" fiind preocupaţi într-o mai mică măsură de aspectele demografice care pot fi desprinse din aceste documente.

Fondul "Primăria Municipiului Arad" cuprinde diferite acte, contracte, testamente, conscripţii, colecţia registrelor de stare civilă, fonduri parohiale, etc. În acest fond există sute de acte, începând cu 1740-1741, care cuprind contribuabilii din Arad sub formă tabelară cu indicarea neunitară şi neuniformă a numelor celor înscrişi, a numărului de copii, a impozitelor, a averii locuitorilor, a restanţierilor la achitarea obligaţiilor fiscale, a impunerilor, etc. Există de asemenea acte de înregistrare a diferitelor categorii profesionale 12 : meseriaşi, comercianţi, militari, agricultori. Interesante sunt conscrierile făcute pe criterii etnice 13 ale germanilor, maghiarilor,

Izvoare de demografie istorică din secolul al XVIII-lea în eparhia Aradului

Eugen Ghita

Sources of historical demography of XVIIIth century in the diocese of Arad 5 românilor sau evreilor, cele care au la bază criteriul confesional14 şi nu în ultimul rând cele despre categoria socială a "marginalilor"15 , integrându-i aici pe vagabonzi, cerşetori, prostituate şi ţigani.

Cele mai interesante documente sunt însă cele care au caracter de recensământ 16 , sau tabelele cu născuţii şi decedaţii dintr-un an. Chiar dacă nu conţin un număr atât de mare de informaţii precum recensămintele de la sfârşitul secolului XVIII şi începutul celui următor, totuşi avem în formă tabelară date despre nume, etnie, categorie socială, sex, număr de copii şi sexul acestora, confesiune, uneori căsătorii, numărul copiilor peste 15 ani, etc. Din păcate astfel de acte sunt destul de puţine pentru secolul al XVIII-lea, iar o "analiză longitudinală" pe durată mai mare de timp e greu de realizat.

Documentele cele mai importante din punct de vedere demografic sunt cuprinse în Colecţia registrelor de stare civilă care acoperă cronologic întreg secolul XVIII. Este adevărat că cele mai multe registre pentru foarte multe localităţi conţin date doar din ultimele două-trei decenii ale secolului, dar există astfel de registre chiar de la începutul secolului, din anul 1702 de exemplu [START_REF] References Bocşan | Contribuţii la istoria iluminismului românesc[END_REF] . Registre cu botezaţi, căsătoriţi, decedaţi -nu întotdeauna în această formulă completă -există pentru 97 de parohii din 82 de localităţi din întreg judeţul Arad.

O proiecţie a debutului înregistrărilor acestui tip de date din cele 97 de parohii arată în felul următor: Aceste registre de stare civilă corespunzătoare secolului al XVIII-lea provin din 50 de parohii ortodoxe, 36 de parohii romano-catolice, 8 parohii reformate, 1 parohie evanghelică şi 2 ale comunităţilor izraelite.

De foarte multe ori actele notariale -contracte de căsătorie, divorţuri, testamente, inventare ale averilor, moşteniripot să completeze actele de stare civilă.

In cadrul DJANA există pentru perioada 1727-1774 peste 200 de file originale cu testamente ale locuitorilor oraşului Arad. Sunt zeci de testamente 18 scrise în limba germană, latină, maghiară sau slavă care au fost inventariate şi adunate în dosare clasificate pe ani. Contractele de căsătorie 19 însumează aproximativ 200 de file pentru perioada 1742-1792 şi sunt concepute mai ales în limba germană şi în limba latină, iar inventare ale averilor20 diferitelor persoane cuprind peste 250 de file doar pentru perioada 1748-1768.

Michel Fleury şi Louis Henry au arătat în "Nouveau manuel de dépouillement et d'exploitation de l'état civil ancien" că actele de acest tip, care se găsesc în cantităţi importante în DJANA, pot completa şi clarifica probleme privind diferitele aspecte ale comportamentului demografic ale diverselor etnii, confesiuni şi categorii sociale. [START_REF] Apud | Histoire des population et actes notaries[END_REF] Dar pe lângă izvoarele inedite existente în DJANA, o serie de alte izvoare au fost cercetate şi editate de-a lungul vremii în lucrări de referinţă. O muncă imensă de repertorizare a unei cantităţi impresionante de date şi informaţii statistice au desfăşurato doi cercetători clujeni, Aurel Răduţiu şi Ladislau Gyemant. Ei au inventariat 5418 de izvoare cu caracter statistic şi au prezentat 60 de anexe cu date referitoare la Transilvania în perioada 1690-1847. Lucrarea, impresionantă din punct de vedere al volumului de informaţii şi valoroasă din perspectiva utilităţii, conţine pentru secolul al XVIII-lea circa 2600 de trimiteri la diferite surse şi documente statistice dintre cele mai variate. Dintre acestea, 133 de trimiteri fac referire la oraşul şi comitatul Arad. Această repertorizare a informaţiilor statistice uşurează şi eficientizează munca celor interesaţi în studierea istoriei cantitative, a istoriei seriale, inovatoare prin rezultate, "avangardistă" prin metode şi totdeauna utilă prin rezultatele ei. [START_REF] Răduţiu | Repertoriul actelor statistice privind Transilvania 1690-1847[END_REF] Anexele 23 , care acoperă o problematică diversă, conţin de asemenea informaţii statistice importante, cu referire directă sau indirectă, despre comitatul Arad în secolul XVIII fie că e vorba de populaţia Banatului, populaţia din Partium, populaţia oraşelor libere regeşti, populaţia în Partium pe naţionalităţi, populaţia în Banat şi Partium pe confesiuni, populaţia contribuabilă din Banat şi Partium, populaţia pe categorii sociale, sau de numărul caselor din Partium, numărul caselor din oraşele libere regeşti din Transilvania, Banat şi Partium, suprafeţele agricole în Banat şi Partium, producţia agricolă în Banat şi Partium, numărul animalelor, numărul meşteşugarilor, numărul funcţionarilor publici, contribuţiile militare, numărul clericilor, numărul şcolilor şi elevilor, numărul spitalelor, medicilor, farmaciilor. Toate aceste date, pe lângă trimiterile bibliografice, sunt deosebit de utile celor care vor să cerceteze, sub diferite aspecte, istoria comitatului Arad în secolul al XVIII-lea.

O altă lucrare importantă pentru cercetările de demografie a secolului XVIII este "Izvoare de demografie istorică. Secolul al XVIII-lea Transilvania" apărută în 1986 sub semnătura lui Costin Feneşan. Lucrarea, de o incontestabilă valoare ştiinţifică, are 29 de documente şi 12 tabele cu date. Prin selecţia documentelor -care se referă strict la Transilvaniaşi opţiunea autorului de a le alege pe acelea care să demonstreze că "în tot cursul secolului luminilor ţara românească din interiorul arcului carpatic a fost locuită în proporţie de aproape două treimi de români" [START_REF] Feneşan | Secolul al XVIII-lea Transilvania[END_REF] , lucrarea este tributară unei anumite perioade din istoriografia românească în care socialul şi naţionalul, numărul şi etnia constituiau pentru unii o prioritate în studiile privind istoria Transilvaniei. Lucrarea este însă indubitabil folositoare, mai ales în perspectiva analizei comparative a unor aspecte privind populaţia comitatului Arad din secolul al XVIII-lea.

IV. Concluzii

Toate aceste categorii de izvoare sunt indispensabile în încercarea de a reconstitui transformările demografice ale fostului comitat Arad în secolul al XVIII-lea. Din analiza lor vor putea fi evidenţiate diverse aspecte privind evoluţiile şi mentalităţile demografice dar şi cauzele şi transformările la nivel general care au determinat "explozia demografică" înregistrată în comitatul Arad cu mai bine de două secole în urmă. Numeroasele conscripţii, recensăminte, registre parohiale, acte notariale, testamente, registre de cheltuieli, diverse inventare sunt izvoare de primă categorie. Cu metoda folosită de Michel Fleury şi Louis Henry aceste izvoare sunt esenţiale în studierea comportamentelor demografice pentru diversele grupuri entice (români, germani, maghiari, sârbi, evrei) care au convieţuit în aceste locuri în secolul luminilor.

Résume: Sources de démographie historique de XVIIIème siècle dans l'éparchie d'Arad

Cet article propose attirer attention sur les sources de la démographie historique dans l'ancienne éparchie d'Arad. A la fin de XVIIème siècle la domination turque dans la zone a été remplie avec la domination d'Habsbourgs et la ville Arad est devenu un centre épiscopal orthodoxe significatif subordonnée dans le plan religieux à la métropolie de Carlovitz.

Pour la reconstitution et la connaissance des aspects démographique dans le vieux comte Arad et Zarand nous pouvons exploité beaucoup de documentes qui sont préserve en Direction Départemental d'Archives Nationales d 'Arad. Les divers recensements, les conscriptions fiscales, les testaments et particulièrement les registres paroissiaux de l'état civil sont des sources de la première catégorie. Avec les méthodes utilisée par Michel Fleury et Louis Henry cette sources sont indispensables pour connaître les comportements démographique pour les différentes ethnies, tant les Roumains majoritaires que la population Allemande, Hongroise, Serbe ou Judaïque qui ont vécu dans ces endroits il y a 300 ans.

Sources

  DJAN Arad, fond PmA: Direcţia Judeţeană Arad a Arhivelor Naţionale, Fond Primăria Municipiului Arad. (National Archives of Arad County, Fund Arad City Hall).

Erich Zöllner, Istoria Austriei, vol. I, Bucureşti, 1997, p. 337-338.

Werner Rösener, Ţăranii în istoria Europei, Iaşi, 2003, p. 149.

Alexandru Duţu, Dimensiunea umană a istoriei. Direcţii în istoria mentalităţilor, Bucureşti, 1986, p. 5-6.  Direcţia Judeţeană a Arhivelor Naţionale Arad

Ibidem, dosar 9/1767Ibidem, dosar 9/ , 4/1768Ibidem, dosar 9/ , 5/1783Ibidem, dosar 9/ , 16/1790. .

Ibidem, dosar 22/1789Ibidem, dosar 22/ , 15/1790Ibidem, dosar 22/ , 19/1791. .

Ibidem, dosar 9/1768, 5/1767.

Primul registru parohial de stare civilă provine de la Oficiul parohial romano-catolic din Arad

D.J.A.N.Arad Fond Primăria Municipiului Arad, dosar 1/1727, 2/1740, 15/1763, 8/1773

Ibidem, dosar 7/1742Ibidem, dosar 7/ ,17/1764Ibidem, dosar 7/ , 11/1783Ibidem, dosar 7/ , 30/1790

Ibidem, dosar 4/1748Ibidem, dosar 4/ , 11/1752Ibidem, dosar 4/ , 23/1768