Iii Sekțiya

MATEMATİKA HEM FİZİKA SECȚIUNEA III İnformațion Tehnologiyalari

MATEMATICĂ Ș I Tehnologii Informaționale

Fizică

Competențele Și

NECESARE Abilitățile Profesorilor

Unui Funcționarea

Informatic Sistem

Adrian A Lcms

Dr Știința Adăscăliței

Calculatoarelor

Alexandru Ioan Cuza

Adrian A Adăscăliței
email: adrian.adascalitei@yahoo.com

Международная научно-практическая конференция «Наука. Образование. Культура» 32-ая годовщина Комратского государственного университета 447

Keywords: LCMS, MOODLE, BTL, se prezintă experiența universităților din Iași și Comrat în utilizarea unui MOODLE-Modular Object-Oriented Dynamic Learning LCMS, MOODLE, BTL. Introducere. Lucrarea reflectă colaborarea în domeniul Educației

à la diffusion de documents scientifiques de niveau recherche, publiés ou non, émanant des établissements d'enseignement et de recherche français ou étrangers, des laboratoires publics ou privés.

Elevul/ Studentul învață și asimilează cunoștințe folosind platforma. Nivelul asimilare și înțelegere a cunoștințelor și deprinderilor este testat, iar rezultatele verificărilor sunt înregistrate în baza de date specifice. Pe tot parcursul învățării studentul primește asistență și indicații necesare înțelegerii informațiilor primate din biblioteca virtuală de cunoștințe (care conține materiale didactice anterior proiectate). Elevii clasei virtuale participă activ și interacționează între ei, cu conținutul didactic și cu profesorul, în cadrul procesului colaborativ de învățare/instruire.

Figura 2. Structura Funcţională animată a Sistemului Informatic de Instruire Campus Virtual

Instructorul Tutore interacționează cu Studentul și cu clasa virtuală (grupul care învață prin colaborare): acordă indicații care să ușureze asimilarea și înțelegerea noilor cunoștințe și deprinderi de către fiecare elev. Când evaluează elevul, tutorele interacționează și cu sistemul.

Profesorul are ca sarcină principală realizarea bibliotecii de cunoștințe. Proiectează lecții, experimente virtuale de laborator, concepe modele de proiecte și rezolvări de probleme și studii de caz. Verifică situația școlară a fiecărui student participant în procesul de instruire.

Mentorul interacționează cu fiecare elev pe parcursul procesului de învățare și transfer de cunoștințe și deprinderi către cel care studiază, facilitând asimilarea noțiunilor noi predate. •Fisiere

Livrare Documente

Student

Evaluare

Monitorizare prin Sistem

Bibliotecă de Cunoştinţe

Index de conţinut (metadate)

Index Solicitări

Conţinut de Studiat

Performanţe (noi)

Multimedia Comportament

Stil de Învăţare

Bancă Date Înregistrări

: Video si Audio •Simulari •Imagini •HTML •Exercitii •Note •Jurnal •Sarcini •Discutii •Anunţuri electronice •Semne de Carte •Evenimente •Afisier (Avizier) •Grupuri Studenti •Adrese comune URL •Directoare comune •Identificare Student ID •Pagini vizitate •Data Inregistrarii •Lista cu studenti •Carte Telefonica •Directoare Biblioteca •Directoare E-Mail •Server Verificare si •Server Universitate •Mesaje •Indrumari •Configurarea functionala •Traseu Preferat •Activitati •Studii de Caz •Referinte Bibliografice •Monitorizarea si Indrumarea Studentului •ID Unic •Titlu •Descriere •Proprietar •Tutori •Administratori •Nume Prenume •Profil •Identificare Utilizator ID •Facultatea •Ultima Utilizare
Международная научно-практическая конференция «Наука. Образование. Культура» 32-ая годовщина Комратского государственного университета 449 Subiectele abordate sunt: Funcționarea unui Sistem Informatic de Administrare a Conținutului Didactic și al Procesului de Instruire (LCMS-Learning Content Management System, ca exemplu MOODLE). Se face referire la utilizarea standardului IEEE 1484 Standard for Learning Technology -Learning Technology Systems Architecture (LTSA), (Figura 1.). Este prezentată apoi Structura Funcţională a Sistemului Informatic de Instruire Campus Virtual (Figura 2.).

În Instruirea pe Web, folosind LCMS, esențială este Interacțiunea Studentului cu Spațiul Virtual de Instruire, cu colegii, cu conținutul didactic și cu profesorul, (Figura 3.). În mediul virtual de instruire pot fi realizate mai multe Tipuri de Lecții pentru care funcționează Interacțiuni specifice. Cu ajutorul platformei se pot desfășura lecții de Laboratoare online, virtuale și cu comandă de la distanță, (care pot pregăti studentul pentru experimente de laborator reale). La nivel European există o platformă Scientix Moodle EU, în cadrul proiectului Scientix al Uniunii Europene, accesibilă gratuit în toate limbile Uniunii Europene, unde atât profesorii cât și studenții pot învăța funcțiile platformei și chiar pot realiza lecții vrtuale. Un manual de educație online (atât în variantă tipărită , cât și în variantă on-line) a fost pus la dispoziția profesorilor și studenților.

Învățarea și Predarea Hibridă (BTL) online, folosind Sistemul Informatic de Administrare a Procesului de Învățare și Livrare a Conținutului Didactic (LCMS), este o metodă didactică informatică (e-Didactics) care aplică modelarea și analiza cibernetică procesului de învățare și instruire care folosește TIC (Tehnologiile Informatice și de Comunicații). Comunicarea tradiţională dintre student, clasa virtuală și profesor este înlocuită cu o comunicare mediată de sistemul informatic, care folosește internetul. Mediul Informatic comportă două elemente: componenta software (inteligentă) şi componenta hardware (infrastructura sistemelor informatice).

Structura tehnologică (hardware) a sistemului informatic este analizată numai din perspectiva utilizării sistemului pentru Instruirea On-Line.

Activitățile Lecției

În clasă

Международная научно-практическая конференция «Наука. Образование. Культура» 32-ая годовщина Комратского государственного университета 451 organizată și livrată elevului, în funcție de capacitatea individuală a fiecărui tip de student. Pe parcursul procesului de transfer de cunoștințe, elevul este stimulat cognitiv folosindu-se secvențe didactice și întrebări care urmăresc depistarea unor lacune și oferirea unor îndrumări care să permită elevului să înțelegeagă și să-l ajuteîn rezolvarea unor situații problemă. Figura 6. Scenariul didactic specific Laboratoarelor online (virtuale și de la distanță) -Elevul / Studentul rezolvă sarcinile didactice reactivând și obținând informații suplimentare de la resursele didactice stocate în biblioteca virtuală a sistemului LCMS.

-Sunt de asemenea sarcini pentru activități didactice recapitulative care să sintetizeze creativ cunoștințele și deprinderile asimilate într-un anumit parcurs didactic (lecții, modul, capitol, etc.).

-Pentru stimularea creativității elevului sunt prevăzute activități didactice suplimentare. Procesul de instruire în clasa virtuală activă (Figura 5.) comportă trei etape în care fiecare student, participant în cadrul lecției virtuale sau care studiază individual, trebuie să fie activ și să interacționeze cu conținutul didactic folosind sitemul.

Lecțiile pentru experimentele virtuale de laboratoare online (virtuale și de la distanță). în educația STEM, sunt proiectate și se desfășoară folosindu-se un scenariu didactic specific adecvat. Un exemplu: Verificarea teoremei Norton (Figura 6.).

Concluzii.

Lucrarea prezintă elemente de standardizare pentru instruirea de tip e-learning, predate la cursurile de instruire asistată de calculator, disciplină în cadrul modulului pedagogic de la departamentele pentru pregătirea personalului didactic. Conceptele prezentate sunt folosite și la predarea disciplinelor STEM, folosind Sistemul LCMS MOODLE. Prezentarea lucrării poate fi vizualizată la adresa Prezentare la Sesiunea în plen din 10 Februarie 2023 (https://youtu.be/HIGHe0RWa6o).

Bibliografie: [1] [2] Adascaliţei Adrian, Cucoş Constantin, Ceobanu Ciprian, Velicova Tatiana, Ianioglo Maria (2020): Pregătirea cadrelor didactice, studenților și elevilor pentru predarea și învățarea combinată a disciplinelor științifice șitehnologice utilizând un mediu virtual de instruire, publicat în Проблемы и

•Simulari •Imagini •HTML •Exercitii •Note •Jurnal •Sarcini •Discutii •Anunţuri electronice •Semne de Carte •Evenimente •Afisier (Avizier) •Grupuri Studenti •Adrese comune URL •Directoare comune •Identificare Student ID •Pagini vizitate •Data Inregistrarii •Lista cu studenti •Carte Telefonica •Directoare Biblioteca •Directoare E-Mail •Server Verificare si •Server Universitate •Mesaje •Indrumari •Configurarea functionala •Traseu Preferat •Activitati •Studii de Caz •Referinte Bibliografice •Monitorizarea si Indrumarea Studentului •ID Unic •Titlu •Descriere •Proprietar •Tutori •Administratori •Nume Prenume •Profil •Identificare Utilizator ID •Facultatea •Ultima

Figura 1 .

 1 Figura 1. Funcționarea unui Sistem Informatic de Administrare a Conținutului Didactic și al Procesului de Instruire.

Figura 3 .

 3 Figura 3. Interacțiunea Studentului cu Spațiul Virtual de Instruire

  Международная научно-практическая конференция «Наука. Образование. Культура» 32-ая годовщина Комратского государственного университета 450 Structura funcțională a unui Sistem Informatic de Administrare a Conținutului Didactic și al Procesului de Instruire (LCMS-Learning Content Management System, ca exemplu MOODLE), vezi figura 1., utilizează IEEE 1484 Standard for Learning Technology -Learning Technology Systems Architecture (LTSA). Elevul, Studentul și Instructorii folosesc o Interfață Grafică Interactivă prin intermediul căreia comunică cu sistemul și între ei. Interfața permite controlul activității didactice de către utilizator. Cantitatea de informații cu care utilizatorul elev trebuie să interacționeze și pe care trebuie să o înțeleagă și să o asimileze (memoreze) este limitată. Din punct de vedere al Graficii și numărului de Comenzi aflate la dispoziția Elevului , interfețele sunt uniforme , standardizate. Elevul/Studentul interacționează cu sistemul. Deoarece Memoria Senzorială a Studentului este limitată, prin intermediul procesorului motor și dialogând Grafic și Textual, folosind Arhitecturi de Comunicare, Studentul folosește Procesorul său Cognitiv acumulând cunoștințe în memoria de lungă durată.

Figura 4 .

 4 Figura 4. Interacțiunea Student=Sistem Informatic pentru realizarea Interfeței

  Adrian A. Adăscăliței, Constantin Cucoș, Maria Ianioglo, Tatiana Velicova (2022): Competențe și abilități e-pedagogice ale cadrelor didactice, necesare pentru derularea programelor de educație în domeniul Științelor, Tehnologiei, Ingineriei și Matematicii (STEM), a II-a Conferință Științifică și Practică Internațională: «Spațiu Științific și Educațional--Realități și Perspective de Îmbunătățire a Calității Educației», Universitatea de Stat din Comrat.

  Întrebări la care Studentul trebuie să dea răspunsul corect referitor la un anumit subiect 6. Reference. Video lesson Bibliography Международная научно-практическая конференция «Наука. Образование. Культура» 32-ая годовщина Комратского государственного университета Funcționarea unui Sistem Informatic de Administrare a Conținutului Didactic și al Procesului de Instruire (LCMS-Learning Content Management System, ca exemplu MOODLE) Flux Primar: livrare, multimedia, index solicitări (caută), index de conţinut (metadate), locator de index (ex., URL), limitele sistemului hardware Flux Secundar: monitorizare cu ajutorul sistemului , bibliotecă de cunoştinţe , formatul conţinutului de studiat, comportament (reacţii)

  și practică "Știință, educație, cultură", dedicată celei de-a 32-a aniversări a Universității de Stat din Comrat 10 Februarie 2023 Scientix oferă o platformă Moodle profesorilor din Europa și din întreaga lume pentru a facilita învățarea la distanță în aceste vremuri dificile! •Instrumente STEM pentru profesori •Instrumente TIC pentru profesori •Lecții de management al clasei 8. O platformă Moodle la nivel european. Adrian A. Adăscăliței Conferința internațională științifică și practică "Știință, educație, cultură", dedicată celei de-a 32-a aniversări a Universității de Stat din Comrat 10 Februarie 2023 10. Concluzii _ Beneficii BTL pentru educația STEM: BTL bazat pe LCMS (Learning Content Management System), Moodle ( Modular Object-Oriented Dynamic ). Mediul de învățare) are o serie de avantaje: confort pentru cursanți de a avea un grad ridicat de control asupra momentului și unde se angajează să învețe folosind materialele și activitățile de curs sarcinile și notele sunt foarte structurate, eficiente și bine gestionate Formarea bazată pe BTL este centrată pe elev prin stimularea gândirii critice, care poate fi generată în forumuri de discuții LCMS structurate corespunzător Cerințe BTL în educația STEM: instructorii online inovatori trebuie să dezvolte multe moduri creative de a folosi forumurile de discuții LCMS pentru a promova interacțiunea și un sentiment de comunitate profesorii și studenții de la nivel de facultate/școală trebuie să învețe noi pedagogii pentru adoptarea BTL

Livrare Documente Student Evaluare Monitorizare prin Sistem Bibliotecă de Cunoştinţe Index de conţinut (metadate) Index Solicitări Conţinut de Studiat Performanţe (noi) Multimedia Comportament Stil de Învăţare Bază Date Înregistrări Conţinut de Studiat

  IEEE 1484 Standard for Learning Technology -Learning Technology Systems Architecture (LTSA)

	Structura Funcţională animată a
	Sistemului Informatic de Instruire Campus Virtual
				Autentificare	TUTORE
	Invatarii Informatizate	Administrarea	Structura Unitatii	Sistem Instruire VIRTUiS Unitate de Studiat Situatia Student Unitate Inregistrari Forum Utilitare	Performanţe (anterioare)	Performanţe (actuale)
				ADMINISTRATOR

Continut (Obiectele Instruirii) Banci de Date Externe •Fisiere : Video si Audio

Utilizare Structura Functională a Sistemului Informatic de Instruire Campus Virtual Apartenenta Unitatilor Functional e si Administrarea Invatarii Informatizate

				 STUDENT  ADMINISTRATOR  TUTORE Utilizare şi Context •Indrumari •Mesaje 8. Forum	•Jurnal •Note 9. Utilitare
	1. Autentifficare (Verificare, Identificare) Student	2. Banci de Date Externe •Carte Telefonica Organizaţii Sociale şi lucrative 3. Continut (Obiectele Instruirii) •Fisiere : Video si Domenii de Aplicabilitate adaptivă dintre om şi maşină •Sarcini •Semne de Carte •E-minders •Discutii Interacţiunea logică, coerentă şi
	•Server Verificare si	•Directoare Fiinţa Umană	Audio	•Evenimente Calculatorul
	•Server Universitate Informaţiei de către Biblioteca •Directoare E-Mail Procesarea om	•Simulari •Imagini •HTML •Exercitii	•Afisier (Avizier) •Grupuri Studenti •Adrese comune URL Grafica pe Tehnici de Calculator Dialog •Directoare comune A a
	4. Structura Unitatii •Configurarea functionala	5. Unitate de Studiat •ID Unic •Titlu Limbaj, şi Interacţiune 6. Situatia Student •Nume Prenume Ergonomie 7. Unitate Inregistrari •Identificare Student ID •Pagini vizitate •Data Inregistrarii Dispozitive de Introducere şi Extragere Date Tipuri de dialog Comunicare	Arhitecturi de Dialog
	•Traseu	•Descriere	•Profil	•Lista cu studenti
	Preferat	•Proprietar	•Identificare
	•Activitati •Studii de Caz •Referinte Bibliografice •Monitorizarea si Indrumarea	•Tutori •Administratori Tehnici de Utilizator ID •Facultatea Evaluare •Ultima Utilizare	Exemple de Sisteme şi Studii de Caz Metodologii de Proiectare Proces de Dezvoltare	Instrumente şi Tehnici de Implementare
	Studentului

Diagrama interacţiunii om calculator [W. Verplank şi S.

Card] 5. Interacțiunea Studentului cu LCMS/ cu Spațiul Virtual de Instruire

		Memoria de Lungă-durată	Principiile	care	ghidează
		Memoria de lucru / Memoria de scurtă durată	activitatea de proiectare a
	Ochiul Memorie Senzorială Tampon	Memoria senzorială Vizuală Cunoștințe anterioare & Teorie	Memoria senzorială Auditivă CLASA ACTIVĂ interfeţelor utilizator sunt 1. Controlul aplicaţiei de către utilizator, 2. Limitarea cantităţii de
		Procesor Perceptual Aplicații		Procesor Motor	Procesor Cognitiv	informaţii pe care utilizatorul trebuie să o memoreze şi
	Urechea	Exemple	Degetele, etc. Test de cunoștințe necesare parcurgerii Lecției	3. Uniformitatea utilizator. Activități Individuale Test de integrare și interfeţelor consolidare cunoștințe
		Modelul procesorului uman
		Înainte de Lecție	După Lecție
			( ~ 1 oră)	( ~ 2 ore)
					A	drian A	. Adăscăliţei	10

Conferința internațională științifică și practică "Știință, educație, cultură", dedicată celei de-a 32-a aniversări a Universității de Stat din Comrat


Aventuri în arhivele avangardei Marius HENTEA

Avangarda istorică și-a făcut o misiune din a distruge idealurile estetice și sociale existente. De la futuriștii care cereau arderea muzeelor și exclamau: "Guerra solo igiene del mondo", până la manifestul Dada din 1918, care anunța "o mare acțiune distrugătoare, negativă" și o nevoie de a "purifica", nimic n-a fost cruțat: "Fără scop sau proiect, fără organizare: neîmblânzită nebunie și descompunere" 1 . Și totuși, prețuind efemerul ca opus transcendentului, avangarda urma, prin propria logică, să dispară (futuristul de azi va fi fost de domeniul trecutului mâine). Probabil din această cauză cei proclamați revoluționari ai artei au înțeles de timpuriu că revoluția trebuie să fie arhivată. Cabaret Voltaire, de exemplu, s-a autointitulat "o înregistrare documentară" 2 .

Ideea existenței unor revoluționari transformați în arhiviști nu e, probabil, pe atât de ciudată pe cât pare: cei care își concep o misiune proprie din a schimba realitatea tind să-și consacre fiecare acțiune cu un scop divin, care trebuie conservat pentru binele tuturor. Faptul că un praxis animat de ideea anihilării și a distrugerii trebuie să fie atât de bine păstrat sub lumina de chihlimbar a arhivelor e un mare câștig pentru cercetători. Bogăția arhivei avangardei este cu atât mai uluitoare cu cât avem în vedere momentele de instabilitate politică în care avangarda istorică se dezvolta, precum și condițiile biografice vitrege -în ceea ce privește războiul, emigrația, dislocarea spațială etc.prin care au trecut mulți avangardiști.

Însă bogăția materialului arhivistic aduce cu sine și câteva neajunsuri, căci, în multe situații, arhiva induce ceea ce Jacques Derrida numește mal, o boală sau, pe românește, o "febră". Un indiciu al acestei boli a ieșit la iveală din primul rând al biografiei mele dedicate lui Tristan Tzara (MIT Press, 2014 3 ): "A durat șase ani până Bibliothéque Litéraire Jacques Doucet din Paris a reușit să arhiveze cele 54 de volume ale manuscriselor lui Tristan Tzara și cele peste 4000 de scrisori, cărți poștale și telegrame, dintre care unele nu spuneau altceva decât că un prieten va întârzia la cină". Boala aceasta nu e doar a sărmanului arhivist (sau a unei mici echipe), care lucrează de ani de zile, ci și a cercetătorului în general. Exasperarea de la finalul traseului este a mea, deoarece acea telegramă inutilă și inutilă și lipsită de consecințe putea fi citită doar după un istovitor efort de pregătire. Legile europene legate de confidențialitate și practicile arhivelor franceze tind spre protejarea foarte strictă a deținătorilor drepturilor de autor, așa încât e nevoie de autorizație nu doar pentru a cita, dar și pentru a consulta, în primul rând, un material arhivat. În America sau în Marea Britanie, în timp ce arhivele impun embargouri temporale în ceea ce privește materialul documentar, acestea încetează să mai ridice piedici cercetătorilor odată ce colecția a fost considerată deschisă pentru cercetare. În cazul arhivelor continentale, procedura este inversă: nu există acces liber, ci, mai degrabă, o protecție strictă a legilor de confidențialitate și a deținătorilor de drepturi de autor. Ceea ce e un principiu bun pentru societate în general devine o sursă de bătăi de cap pentru cercetător. Cu toate că angajații bibliotecii Jacques Doucet și-au dedicat timpul și energiile pentru a mă ajuta, întregul proces de documentare a fost invariabil frustrant. Trebuia să se stabilească deținătorul legal al drepturilor de autor, însă arhivele nu se ocupă cu identificarea fiecărui posibil deținător de drepturi din cadrul unei colecții; cel care deținea drepturile trebuia să fie în viață, însă arhiviștii nu citesc necrologuri, nici nu caută cea mai apropiată rudă în momentul când cineva moare; iar acei deținători de drepturi trebuie contactați, însă arhiviștii nu depun eforturi prea mari actualizând adresele de contact. Chiar și atunci când, printr-un miracol, toate erau la locul lorarhiva avea adresa corectă a unui deținător de drepturi care era încă în viață -a trebuit să trimit o scrisoare (căci adresele de e-mail funcționale erau puține și rarefiate), apoi să aștept un răspuns. Întregul proces era laborios. Ceea ce ar fi trebuit să fie o victoriepermisiunea de a consulta un documents-a dovedit a fi o dezamăgire în momentul în care tot ce am obținut s-a dovedit a fi trivial, sau un amestec de scris ilizibil despre o chestiune total ieșită din context. În cazuri mai grave, deținătorul drepturilor de autor a refuzat pur și simplu să îmi răspundă la scrisoare, fapt care mi-a blocat accesul la document. Situația m-a lăsat cu frica, ba chiar cu certitudinea absolută, că existau detalii revelatoare, informații nedescoperite sau bârfe savuroase au rămas ascunse -și că, evident, cartea mea urma să fie un eșec de vreme ce mi se refuza accesul la acele comori.

Un alt simptom al acelui mal d'archive despre care vorbea Derrida reieșea din al doilea enunț al cărții mele: "Această colecție, care cuprinde aproape orice fițuică ajunsă în mâinile lui Tzara, nu include și certificatul de naștere". La fel ca hartadintr-o proză de-a lui Borgescare trebuia întâi să ia dimensiunile exacte ale lumii pentru a putea cartografia cu fidelitate lumea, nicio arhivă nu putea fi completă. Totuși, sentimentul că o arhivă poate ordona lumea în ceva ce seamănă cu ordinea și logica persistă; e ușor să confunzi arhiva cu o totalitate. Niciun cercetător conștiincios nu abordează o arhivă fără a fi conștient că ea reprezintă doar un singur punct de vedere, nu un trecut rankean, wie es eigentlich gewesen. Însă acest aspect nu protejează cercetătorul de lumina radiantă a arhivei, de orbirea care rezultă din privirea îndelungată către ceea ce se vede cel mai strălucitor. Trebuie să lucrăm cu ceva, iar arhiva oferă un "ceva" cât se poate de solid. Admit fără dificultăți că Tzara avea propriile motivații pentru întocmirea unei arhive private, că impulsul timpuriu de a alcătui o versiune proprie de istorie a fenomenului Dada spune ceva despre rolul pe care considera că-l are în interiorul curentului. Aveam în minte aceste aspecte și am încercat să fiu cât se poate de precaut în timp ce îi cercetam și scriam biografiadar, în retrospectivă, aceste rețineri veneau exact din ceea ce dădea gust acelei supe Dada făcute din rețeta lui. Nu eram tocmai un Michel Sanouillet scriind istoria Parisului Dada în timp ce stăteam al biroul lui Tzara, folosind hârtiile lui Tzara, însă importanța motivațiilor personale din spatele arhivei lui Tzara se întrevedea în continuare.

Un alt punct orb este neluarea în considerare a tendențiozității inerente oricărui mitologizator al propriului trecut, iar avangarda era plină de ei (toată memorialistica avangardiștilor pot umple rafturi întregi de biblioteci, însă funcția lor diaristică a început de dinainte ca aceștia să încărunțească, după cum am indicat). Te mai poate orbi și faptul că cele mai interesante informații pot fi obținute în afara arhivei. Cu toate că am reușit să găsesc certificatul de naștere al lui Tzara (într-o arhivă municipală din România), evenimentele care prezintă cel mai mare interes când vorbim de retrasarea vieții lui Tzara nu apar în nicio arhivă.

Nu mă refer doar la momentele intime, la conversațiile private, la copilăria lui (nici măcar la elemente arhivabile precum înregistrările fiscale, încasările financiare, care nu apar printre documentele pe care Tzara dorea să le lase posterității, sau teancul mare de scrisori de la familia lui, pe care Tzara l-a distrus). Avangarda nu însemna produse finale, ci performance-uri efemere, iar procesul din spatele creației lor: discuțiile informale din cafenelele din Zürich, întâlnirile de după-amiază sau acele séances de seară ale suprarealiștilor, legătura strânsă dintre ei atunci când plănuiau revizuiri sau happening-uri. De vreme ce acele momente, prin propria lor natură, sunt imposibil de capturat, înțelegerea științifică a avangardei e din start diminuată. Avangardafie că vorbim despre futurism, Dada, sau suprarealism -a trăit și a murit prin legăturile personale, iar scrisorile și fotografiile nu pot înlocui momentele de intimitate dintre colaboratori.

Acestea sunt câteva dintre momentele critice ale istoriei avangardei care vor fi mereu blocate: conversațiile și planurile pe care Tzara și Picabia le puneau la cale când hoinăreau pe străzile Zürichului; gândurile lui Breton atunci când urmărea nerăbdător căile ferate în așteptarea sosirii lui Tzara; momentele încremenite din după-amiezile de primăvară, când grupul de la Certà pulsa de energie. Însă aceste evenimente gravitează în jurul figurilor majore, iar în multe privințe este treaba biografului să recreeze atmosfera și să reconstruiască ceea ce s-ar fi putut întâmpla. În magistrala sa istorie a războiului peloponesiac, Tucidide notează că a transcris discursuri la care el însuși a fost martor, dar pentru evenimentele la care nu a fost prezent a furnizat cuvinte plauzibile luând în considerare ceea ce el știa despre contextul mai larg și personalitățile implicate. Procedura a funcționat pentru Tudicide, dar atunci când elementele de calcul strategic și raționalitatea nu sunt forța conducătoare, se dovedește mai puțin eficientă -e greu să sistematizezi procesul de creație, și în special creația care încearcă să scape de chingile raționalului și a formulei.

Dar unul dintre aspectele cele mai critice din istoria avangardei, despre care cercetătorii încă nu au avut multe de spus, se află în legătură cu marea lacună arhivistică în ceea ce privește audiența. Nu ne referim doar la vechile zvonuri cum că bunul vecin Lenin a participat la seratele Dada de pe Spiegelgasse. Publicul evenimentelor avangardiste varia de la participanți activi la inamici vocali, însă cercetătorii nu pot urmări acest aspect al istoriografiei avangardiste deoarece documentația e fie incompletă, fie tendențioasă. Până și happening-urile, care nu puteau exista fără public, sunt abordate fie formal (cu un simț al publicului mai degrabă fenomenologic), fie din perspectiva artiștilor principali. Publicul, ca instanță de sine stătătoare, e în continuare perceput ca fiind prea amorf sau neclar pentru a avea un impact sesizabil asupra felului în care concepem avangarda, însă cu siguranță s-ar produce o schimbare dacă am afla că, într-o noapte, Cabaretul Voltaire performa pentru studenți bătăioși, iar în următoarea ținea o prelegere pentru bătrâne demodate. Știm că Dada nu ar fi îndrăznit să facă nimic dacă publicul n-ar fi stimulat experimentul, însă, în continuare, nu avem cu ce opera în afară de banalul termen "audiență".

Toate acestea par să facă semn către un pesimism adânc cu privire la realizarea unei biografii a avangardei, una care trece dincolo de incompatibilitatea dintre academism arid, scorțos, și trăire avangardistă zglobie și extravagantă. Nu există niciun motiv pentru renunțarea la cronologie sau la logică atunci când vorbim despre avangardă; tratarea ei serioasă și reflectarea asupra eșecului acesteia de a transforma lumea necesită o gândire mult mai profundă.

În ultimul deceniu, cercetătorii au adus contribuții importante în ceea ce privește reconstrucția arhivelor avangardei. Mă refer la Dadaglobe Reconstructed (Scheidegger and Spiess, 2016) a lui Adrian Sudhalter, care reconstruiește marea revizuire Dada care n-a avut loc, sau la Christa Baumberger și Nicola Behrmann, care au adus ediții complete ale scrierilor și scrisorilor lui Emmy Hennings -o sarcină monumentală de cercetare care lărgește înțelegerea noastră despre avangardă. Avangarda va avea întotdeauna biografii ei, deoarece, așa cum spunea Marinetti în "Il teatro futurista sintetico", tutto e teatrale quando ha valore. Distrugerea valorilor a fost o valoare în sine și avangarda a avut parte de mult teatru și dramă. Poveștile sunt acolo pentru a fi spuse, fie se află în arhivă, fie în trecutul imaginar -este de datoria biografului să le reactualizeze pentru generațiile viitoare de cititori.

Manifestul Dada 1918.

Cabaret Voltaire (1916), 5.

Ediția tradusă în românește de Daniel Clinci a fost publicată în 2016, la Tracus Arte. Toate citatele din acest text sunt reproduse din această ediție.