## Kriterier for musikerartikler.
Ud fra virksomhedskriterierne og hukommelsen, har jeg bakset et lille udkast sammen, som skal udmønte i specifikke notabilitetskriterier for musikere: .
Der skal fyldes lidt mere på, så bolden er hermed givet op. -- 26. mar 2012, 16:51 (CEST)
Synes det generelt ser meget fornuftigt ud, men er nu af den holdning, at hvis en kunstner har haft et album eller en single på en officiel hitliste (dvs. at iTunes-lister og dets lige ikke tæller, men Billboard Hot 100 og Track Top-40 gør), er denne notabel. Ved godt at der kan være folk der kun har et enkelt hit, men mener stadig de er notable såfremt de har været på en officiel hitliste. Ellers godt arbejde. mvh Tøndemageren 26. mar 2012, 20:24 (CEST)
Musikindustrien er for øjeblikket i hastig forandring, og jeg er ikke sikker på, at hitlister baseret på antal solgte CD'ere er mere repræsentative end lister over downloads fra iTunes, streams fra Spotify eller afspilninger på Youtube. Et orkester som Ulige Numre (og en lang række af dansk rap/HipHops nye navne) vil ikke anses notable efter de foreslåede kriterier, da Ulige Numre, Kidd, Niklas m.fl. næppe er "usædvanlig kendte". At nævnte orkester/musikere er notable, er efter min opfattelse oplagt selv om ingen af dem har udgivet andet end en Ep og en række videoer på YouTube. Afgørende er vel mere, hvilken omtale, der er blevet musikerne til del, fremfor om de har (eller ikke har) udgivet et eller flere album. Og er der udgivet album m.v., tæller downloads, streams og visninger på YouTube vel lige så meget (hvis ikke mere) som antal solgte CD'ere og afspilninger i radioen. Jeg synes det er fremragende, at der er taget initiativ til at forsøge at få kredset ind, hvornår en musiker eller et orkester er notabelt, men vi bør være opmærksomme på ikke at oprette kriterier, der kan føre til en alt for restriktiv praksis. -- () 26. mar 2012, 23:39 (CEST)
I og med de officielle hitlister (og bemærk jeg hentyder til de officielle, der for flere og fleres vedkomne medtager både streaming og download og som oftest laves af faggrupper i stil med IFPI, kig eventuelt hitlisten.nu), ser jeg ikke et problem i forhold til hverken iTunes, Spotify eller Youtube. Desuden har både Kidd og Niklas været på den officielle danske singlehitliste. mvh Tøndemageren 27. mar 2012, 08:59 (CEST)
@Tøndemageren: Tror, at vi er enige. Min pointe gik blot på, at vi skal passe på ikke at sortere noget fra, der ligger lidt uden for mainstream, men som ellers har gjort sig bemærket inden for en lidt mere snæver subkultur eller inden for en nyere distributionsform. Jeg er med på, at eksempelvis Niklas og Kidd i dag er (forholdsvis) etablerede navne, men jeg mener, at de inden de blev mainstream også klarede en notabilitetstest. Jeg mener ikke, at enhver selvudgivet Ep eller upload til Soundcloud gør musikeren notabel, men kriteriet "usædvanlig kendt" for at kvalificere sig uden et top 40 hit finder jeg lige skrapt nok. () 27. mar 2012, 09:41 (CEST)
Aaarh, ja okay, så er vi enige hehe. Kan jo være svært at tolke det skrevne ord til tider :) Men ja, kriteriet "usædvanlig kendt" lyder godt nok som voldsomt. mvh Tøndemageren 27. mar 2012, 10:04 (CEST)
Godt med lidt indspark. Der skal skelnes mellem nogle ting, som "ikke" automatisk giver notabilitet og ting, som automatisk giver notabilitet. Vi har en del eksempler på at folk opretter artikler i den tro at hvis det eksisterer, så kvalificerer det sig til en artikel. Og alene det at spille i et band, udgive en EP eller blive spillet er ikke nok. Der skal være noget kød på - f.eks. at man opnår sin popularitet gennem at blive spillet på de store radiostationer.
Selv før disse digitale tider, skulle jeg mene at der stadigvæk var musikere, som udgav singler før albummer. -- 27. mar 2012, 11:22 (CEST)
I høj grad. The Beatles udgav eksempelvis tre singler før det første album i 1963, men de var vel notable forinden da :-) Men er der ikke ved at danne sig et billede af, at kriterierne er vellykkede, men at der måske skal en justering på begrebet "endog usædvanligt kendte" ? Det er med andre ord muligt at blive anset for notabel, eksempelvis hvis musikeren/orkestret (a) har opnået en del omtale i notable medier, (b) har optrådt som hovednavn ved større arrangemeneter, hvor der opkræves entre, eller (c) på anden måde gjort sig bemærket i bredere kredse. () 27. mar 2012, 12:04 (CEST)
Så langt så godt. Nu rykker jeg til venstre og stiller det uundgåelige spørgsmål: Talentkonkurrencer? Vindere af "X Factor", Eurovision Song Contest og Junior Eurovision Song Contest er notable. De to sidstnævnte er internationale konkurrencer. Men hvor langt ned bør man gå? -- 27. mar 2012, 16:37 (CEST)
Vindere af store talent-konkurrencer bør efter min mening have en artikel. Men det kræver også at det er en talentkonkurrence, der har været bredt kendt. De øvrige deltagere bør kun få en artikel, såfremt de har gjort sig bemærket ved enten hitlisteplaceringer eller på anden vis. Deltagere i internationale musikkonkurrencer ala Melodi Grand Prixet bør også have en artikel, da de som oftest har vundet en national konkurrence. Ellers bør vindere af internationale musikkonkurrencer også tages med. mvh Tøndemageren 31. mar 2012, 20:34 (CEST) 
Lad mig indledningsvis sige, at det er et yderst prisværdigt tiltag fra EPOs side. Ved gennemlæsningen af oplægget slog det mig, at det egentlig består af to dele:
Hvad det første punkt angår savner jeg afsnittet "liv og karriere". Omtale af koncerter og større optrædender burde vel indgå som fast emne i omtalen. For mange sangere, musikere og komponister vil disse emner kunne beskrives ret fyldestgørende. Under emnet "diskografi" kan og bør vel skelnes mellem singler/ep/lp/cd/dvd og sikkert flere typer. Særligt for komponister kan og bør der vel skelnes mellem typer af værker (ikke mindst inden for klassisk musik, fx sange, salmer, småstykker, koncerter, koncerter for soloinstrumenter, operetter, operaer med mere). Jeg vil foreslå, at disse emner - og sikkert flere - indarbejdes i listen som vejledende. Kuriosa som "mest solgte" og lignende finder jeg mindre vigtige, også fordi jeg mistænker et problem med at fastlægge sådanne kriterier (skal massesalg i et folkerigt land anses for mere værd end et relativt større salg i et mindre folkerigt land?).
Hvad det andet punkt angår får vi sikkert et definitionsproblem, som vi på en eller anden måde må løse. Principielt er jeg enig i, at udgivelse af plader mm, der har opnået et vist salg, i sig selv kan fortjene omtale, ligeledes placering på en anerkendt hitliste. Problemet med fx downloads eller afspilninger via internettet (fx YouTube) kan være dels, at samme indspilning er blevet uploadet flere steder, dels at sådanne fra tid til anden kræves fjernet af opretsmæssige hensyn. Her har vi et problem, som vi på en eller anden måde må afklare - gode forslag efterlyses. Med hensyn til omtale finder jeg, at musikalske fagskrifter nok er vigtigere end "notable massemedier". Personligt finder jeg, at talentkonkurrencer må regnes som kuriosaer. De har kun en interesse, hvis folk får gang i musikkarrieren (ABBA er vel fortsat det bedste eksempel til dato). 
Endelig vil jeg gerne erindre om diskussionen om visse latinamerikanske sangere/musikere (fx Nicole (chilensk sanger), jvf arkiv 15 nr 25), som hensynsløst blev slettet (jeg var ret ene om at forsvare, at vi holder den geografiske horisont åben i stedet for snævert at se på Europa og Nordamerika). Jeg vil mene, at kunstnere, der er anerkendte i deres hjemland, alt andet lige også må have notabilitet i forhold til den danske wiki. hilsen -- () 2. apr 2012, 16:50 (CEST)
Er meget enig med Rmir2 om udtalelserne vedrørende kunstnere i der er anerkendt i deres hjemland, disse er mindst lige så notabel som eksempelvis Kim Larsen er i Danmark. Youtube mener jeg dog ikke bør være grundlag for notabilitet. Og er meget enig i de punkter der bør opstilles for musikartiklernes udformning - lyder som en meget fornuftig tilgang. mvh Tøndemageren 2. apr 2012, 19:08 (CEST)
Der er altså ikke enighed om talentkonkurrencer. Hverken nationale eller internationale. Det ser jeg som et problem, da vi allerede har en række artikler om sådanne musikere. Men det virker til at talentkonkurrencen skal have ført til en karriere, og det ikke i sig selv giver notabilitet.
Da jeg skrev om kuriosa blandede jeg vist artiklerne om musikeren og musikken sammen. Denne norm omhandler musikeren. Tanken var hvis vedkommende f.eks. var indehaver af en form for (anerkendt) verdensrekord, så bør dette også nævnes, ligesom helt særlige kontroverser eller andre ting, som gør vedkommende til noget helt særligt. Forskellen i landes befolkningsstørrelser bliver der jo kompenseret for gennem de enkelte nationale certificeringer og hitlisteplaceringer. For god ordens skyld vil jeg præcisere afsnittet.
Visninger på YouTube og downloads giver ikke i sig selv notabilitet - dermed ikke sagt at det ikke kan bidrage til notabiliteten (som så meget andet).
Det er et grundprincip at Wikipedia følger sprog og ikke land. Det vil derfor være irrelevant at nævne dette på denne side. En evt. diskussion om vedkommende notabilitet må føres det rette sted. -- 13. apr 2012, 15:23 (CEST)
Jeg mener ikke, at vi skal afvise artikler om deltagere i talentkonkurrencer. Det er ret oplagt, at en række af de deltagere, der når langt bliver særdeles omtalt i en given periode, og for enkelte varer berømtheden også (lidt) ud over denne givne periode. Jeg ser intet galt i, at der bliver oprettet artikler om de mest succesfulde i en given konkurrence (X-faktor osv.), hvis ellers de er notable målt på lidt mere traditionel målestok (d.v.s. omtale bredt i medier m.v.). For mit vedkommende er der intet galt i at berømmelsen rinder ud et par sæsoner senere. Vi har masser af artikler om personer, der i realiteten kun er kendt for én begivenhed. Der er ikke noget galt i, at man på wikipedia kan finde en artikel om "hende, der var lige ved at vinde X-faktor 2009; hvad-var-det-nu-hun hed" (det var jo Heidi!). Og før jeg får alle på nakken: Nej, det er ikke det samme som at deltagelse i en talentkonkurrence er nok; kravet er fortsat at deltageren skal have markeret sig væsentligt. Mediebilledet er i dag således, at "amatører" som Paul Potts og Susan Boyle opnår langt større gennemslagskraft end eksempelvis Eric Cutler og Barbara Hendricks. Retfærdigt eller ej, så er det bare sådan. 
Jeg er ikke enig i, at visninger på Youtube skulle være ligegyldige i forhold til eksempelvis antal streaminger (jeg har ærlig talt meget svært ved at se forskellen på streams uden billede og streams med billede) eller antal solgte eksemplarer af en CD-skive. Det er rigtigt, at den samme video kan være uploadet flere gange, hvorfor x antal visninger ikke giver det fulde billede, men det ændrer jo ikke ved, at en given video har opnået 'minimum' dette antal visninger. At en video siden er pillet ned ændrer intet ved, at videoen (med kilde) er blevet vist x antal gange. YouTube har faktisk en egen hitliste, og jeg har svært ved at se, at eksempelvis en gruppe som LMFAO med over 52 millioner visninger på to måneder af deres seneste video ikke skulle være notabel alene af den grund. 
At downloads ikke skulle give notabilitet finder jeg temmelig overraskende. Jeg er ikke "en af de unge", men jeg kender faktisk ikke nogen, der stadig køber musik på CD. Så før det måtte blive vedtaget, at der skal ses bort fra downloads i forhold til gammeldags pladesalg, var det måske på sin plads med lidt mere præcis argumentation for, hvorfor et større salg (download) af et musikværk ikke skulle kunne give notabilitet alene af den grund.
Notabilitet er pr. definition ikke nationalt bestemt. At der i den konkrete vurdering i praksis ofte ses stort på dette, er så en anden sag. () 13. apr 2012, 16:24 (CEST)
Lige en hurtig kommentar: De lovlige downloads hvor folk køber albummet eller singlen, indgår ofte (afhængigt af land) i de officielle salgstal, som danner grundlag for de nationale hitlister. -- 13. apr 2012, 16:30 (CEST)
Ganske enig. - Men netop også af den grund forekommer det lidt omvendt at frakende downloads evnen til at skabe notabilitet. () 13. apr 2012, 17:09 (CEST)
Nogle kommentarer i anledning af Pugilists iøvrigt udmærkede bemærkninger. Det er vist mig, at foreslog ikke at omtale mere kuriøse forhold som "mest solgte", fordi den slags som bekendt kan ændre sig, og hvem holder så øje med, at rettelserne gennemføres overalt? Ligeledes rejste jeg spørgsmålstegn ved registrering af "downloads". I parentes bemærket: siden jeg anskaffede min store Lp-samling af klassisk musik for mere end 20 år siden har jeg ikke købt en eneste af de nymodens påfund, CD. Derfor er jeg i og for sig enig i, at downloads er en måde at måle musiks popularitet på. Men jeg ser det fortsat som et (stort eller lille) problem, at fx YouTube fra tid til anden fjerner uploadet musik pga ophavsretskrav, lige som flere folk kan uploade samme musikstykke i forskellige eller endda nøjagtigt samme udgave. Kan dette problem løses, har jeg egentlig ikke noget imod, at også downloads bruges som måler på en indspilnings popularitet. Forslaget at kunne skrive "mindst downloadet x antal gange" ser jeg trods alt som en slags nødløsning. Endelig vil jeg gerne give Pugilist ret i, at fx Susan Boyle faktisk er blevet kendt takket være en talentkonkurrence, men det er vel netop dette, at hun blev kendt, der tilsiger notabilitet, ikke konkurrencen i sig selv. Hvis vi kan få afklaret afgrænsningsspørgsmålet i sådanne tilfælde, vil jeg gerne bøje mig på dette punkt. hilsen -- () 13. apr 2012, 18:42 (CEST)
Jeg ser afgrænsningen som værende enten har man vundet konkurrencen (såfremt det stadig er en national talentkonkurrence), eller så har man skabt sig en karriere ved siden af konkurrencen, eller på anden måde gjort sig bemærket ved andet end konkurrencen. Har man deltaget i Eurovision Song Contest, mener jeg også at man er notabel, i kraft af at man er repræsentant for et helt land og for de flestes vedkommende også har vundet den nationale konkurrence. For junior-mgp mener jeg dog først at notabiliteten er i orden, såfremt man vinder det europæiske eller på anden måde gør sig bemærket, da denne konkurrence alt andet lige er noget mindre end ESC, men dog stadig er en international konkurrence, men deltagelse fra en stor del af EBU's medlemslande (selvom DR har droppet konkurrencen i Danmark). Mht Rmir2s bemærkning vedrørende YouTube og download, vil jeg lige pointere at det er to vidt forskellige ting. Streaming er ikke det samme som download, og downloads bør derfor ikke være afhængig af at vi får løst problematikken vedrørende YouTube. Samtidig ser jeg intet problem i forhold til regulær streaming fra lovlige kanaler (YouSee, Spotify etc.), da disse måles og bruges til udregning af populariteten af et stykke musik og derved dets placering på en given hitliste. Men for at YouTube skal bruges som en gangbar notabilitetskilde, synes jeg dog stadig der skal gøres noget - også fordi der er så mange uofficielle versioner af sangene der. Som udgangspunkt er jeg derfor imod brugen af YouTube som notabilitetskilde, men synes dog om ideen om at bruge det som støttepunkt til andre kilder, såsom pladesalg eller antal downloads. mvh Tøndemageren 13. apr 2012, 19:31 (CEST)
Nu er jeg ikke ligefrem ekspert i "Streaming", men lad mig for god ordens skyld droppe eksemplet med YouTube og i stedet nævne fx "Savevid.com" og "Fullsongs.net" som et par steder, hvor downloads er mulig, og hvor man kan finde samme musikstykke flere gange og/eller begge steder (listen kan sikkert udvides, sandt at sige har jeg ikke styr på alle mulighederne). Pointen er dog den samme: hvorledes styres det dels, at der er gengangere, dels at muligheder med tiden slettes? Hvilke muligheder tager vi med eller ej - eller skal der henvises til nogle bestemte udvalgte steder eller eventuelt til "autoriserede" opgørelser af antallet af sådanne downloads? kort sagt: verificeringsproblemet. hilsen -- () 13. apr 2012, 20:14 (CEST)
Det kan vel ikke være anderledes end at det kun er de "lovlige" steder der kigges på og igen, de lovlige steder opgøres af blandt andre Nielsen Musicscan, der rapportere disse tal til IFPI. Så vi må vel forholde os til de lovlige tal der fremkommer som udgangspunkt og eventuelt nævne savevid.com, youtube.com og andre lignende sider i artikelteksten, såfremt det kan være relevant at nævne? Download af sange fra eksempelvis fullsongs.net må regnes som værende ulovligt (er min umiddelbare tanke når jeg ser siden i hvert fald), og derfor mener jeg ikke at vi kan bruge sider som denne, til at danne grundlag for notabilitet. Det kan vi derimod med de officielle lister, der som nævnt laves på baggrund af lovlige musiksider. mvh Tøndemageren 13. apr 2012, 20:23 (CEST)
Jeg skal fortsat ikke gøre mig klogere på sagen, end jeg er. De anførte steder var ganske enkelt de første, der dukkede op, når jeg forsøgsvis skriver en tilfældig musiker eller musikgruppe ind i søgesystemet. Jeg håber, at EPO på grundlag af det foreliggende laver et nyt, revideret udkast som udgangspunkt for den videre debat. hilsen -- () 14. apr 2012, 20:44 (CEST)
Der forekommer at være enighed om at det er musikerens bedrifter, som skal være hovedfokus - og ikke de enkelte udgivelser. Så ud fra denne pointe, mener jeg at have løst problemet ved at indsætte en forklarende kommentar nederst i afsnittet "Ikke nok".
Når en person køber sig adgang til at downloade et stykke musik fra en anerkendt musiktjeneste, tæller dette køb med i de officielle hitlister. Download (ofte gratis eller meget billigere) fra ikke anerkendte tjenester, tæller ikke med. Visninger på YouTube/fans på facebook osv. kan anvendes som en slags rettesnor i vurderingen. Men ingen af disse bør stå alene og automatisk give notabilitet.
En del internetudbydere tilbyder en tillægstjeneste i deres abonnementer, som giver kunden mulighed for at afspille et stykke musik fra udbyderens database. Dette er streaming. Men disse afspilninger indgår ikke i de officielle hitlister, og bør ligeledes heller stå alene. Som oftest vil der være tale om musik, som allerede er blevet populært (og måske endda notabelt). -- 29. apr 2012, 15:02 (CEST)
Jeg har to kommentarer til Musikerkriterierne (p.t.): Først punktet om "Albummer/singler, der opnår placering på en officiel hitliste". Jeg synes godt det kan tåle at blive strammet lidt, da det jo hører under ting der "pr. definition er notable". En placering i top40 en enkelt uge for eksempel viser ikke nødvendigvis nogen form for blivende notabilitet. Og "oficielle hitlister" kan også dække over mindre nicher. Sat (bare en smule) på spidsen: En top40 placering en enkelt uge på den oficelle polka-hitliste er næppe noget klart tegn på notabilitet ;-). Dernæst vil jeg gøre indsigelse over for punktet under selvbiografier: "artiklen (bør) ikke skrives af vedkommende selv, fans eller større samarbejdspartnere (f.eks. pladeselskab)". Vedkommende selv og større samarbejdspartnere giver sig selv, men "fans" er en bred betegnelse. For bred efter min mening. Jeg er klar over at der tænkes på fanatiske fans, der helt ukritisk dyrker og vil "forsvare" deres idol for enhver pris. Men, "fans" kan også dække over folk der blot er meget interesserede i musikeren og synes godt om dennes musik, men ikke nødvendigvis er ukritiske eller fanatiske. Hvis den slags "fans" ikke får lov at bidrage (så længe det er neutralt, det giver sig selv) vil der næppe blive skrevet meget på dansk Wikipedia. Så jeg synes ordet "fans" bør udgå fra listen, eller i hvert fald uddybes. -- () 29. apr 2012, 16:20 (CEST)
Personligt er jeg ikke bekendt med officielle hitlister, som genreinddeles, så det finder jeg ikke behov for at præcisere. Men en tidshorisont kunne sagtens komme på tale - men hvor længe skal man så bruge?
Formentlig vil der ikke være protester mod at præcisere "fans", så det kigger jeg på ved næste opdatering. -- 29. apr 2012, 16:24 (CEST)
Du har vist ret i at det der forstås ved "offcielle hitlister" ikke genreinddeles, så det behøver så nok ingen nærmere uddybning. Det kan jo også altid gøres skulle det blive aktuelt. Med hensyn til hitlisteplaceringer der per definition giver notabilitet i sig selv vil jeg foreslå, f.eks.: En top 3 placering, uanset tidshorison, eller mindst to eller tre uger i top 10. -- () 29. apr 2012, 16:37 (CEST)
Som helhed synes jeg, at udkastet er udmærket. Jeg finder dog fortsat, at "bizarre rekorder" så som "mest solgte" ikke hører hjemme her. Desuden er jeg tilbøjelig til at dele Danmuz holdning om "fan"-kriteriet. Hvis man fx. er medlem af en "fanklub", er man så automatisk diskvalificeret? Hvis vi går lidt videre: skal frimærkesamlere være diskvalificerede til at skrive om filateli? Jo mere, jeg tænker over det, desto mere er jeg tilbøjelig til at slette det under henvisning til de i forslaget oven for fremsatte kriterier om hverken at rose til skyerne musikere, man synes særligt godt om, eller totalt nedgøre musikere, man ikke bryder sig om. Det burde være retningsgivende nok indtil videre. Men bortset fra disse to bemærkninger kan jeg ganske tilslutte mig forslaget i dets nuværende form. hilsen-- () 29. apr 2012, 16:59 (CEST)
Efter et stykke tids inaktivitet er jeg klar til at se på det igen: Fanskriverier sløjfes. Eksemplerne på alternativ notabilitet sløjfes - her tænkte jeg på de udgivelserne; ikke musikerne. Top 3 og 10 er præciseret. Nu er der vist ikke lang vej igen. -- 12. jul 2012, 18:12 (CEST)
Angående hitlister, hvordan skal kriterierne så tolkes, når eksempelvist et album har lagt nummer 12 som det højeste, men har gjort det i måske seks-syv lande? Det skal der vel også tages højde for? Ellers godt arbejde :) mvh Tøndemageren 12. jul 2012, 18:18 (CEST)
Måske skulle man dele det på to linjer med høj/længerevarende det ene sted, og flere lande det andet sted? -- 12. jul 2012, 18:26 (CEST)
Det har jeg så skrevet ind. Samtidig har jeg tilladt mig at flytte den ud af sandkassen, så de nu er gældende: . -- 16. jul 2012, 19:50 (CEST)
Ser fornuftigt ud synes jeg. mvh Tøndemageren 16. jul 2012, 20:32 (CEST)
Jeg kan helt tilslutte mig. -- () 16. jul 2012, 21:27 (CEST)
