## Politik om notabilitet.
Vi har en række artikler om personer (fx Carl Johan Sennels samt diverse ofte oprettede nonsensartikler om skoleelever), firmaer, foreninger (aktuel diskussion på ) og andre emner, om hvilke "encyklopædi-" eller "artikelhøjden" er omstridt. Men pt. er begrebet "artikelhøjde" ikke defineret her på den danske Wikipedia. Kunne man for eksempel oprette artikler om samtlige professorer ved KU? Hvad med udvalgte internationalt anerkendte af dem? Hvornår har den enkelte person notabilitet nok til, at han kan optages?
Jeg ved at vores engelske brødre (og søstre) har måttet slås en del med "ukendte" bands, personer, firmaer og andet, og at de har formuleret en lang række på området og er selvfølgelig stadig i problemer omkring en række artikler. Men generelt hjælper sådanne politikker til at definere kriterier for notabilitet for personer, bands, firmaer med videre, så en række af de mest simple og oplagte artikler kan slettes og de resterende kan diskuteres - ud fra disse politikker.
Jeg foreslår derfor, at vi opretter en omkring eller generaliseret yderligere til andre emner og kontroverser i . Sidstnævnte kunne for eksempel yderligere inkludere retningslinjer for banale termer såsom neglebidning, hvilket dog er lidt dækket af ordbogsbegrebet i .
Jeg er generelt enig i forslaget, men jeg har et par små indvendinger: Den nuværende terminologi siger norm vs. politik. Jeg er enig i at 'politik' bruges forkert, og jeg så det gerne udskiftet med 'regler', men indtil da, skulle brøndindlægget vel hedde Norm om notabilitet. Derudover stemmer jeg for, at artiklen kommer til at hedde "Wikipedia:Artikelhøjde", da dette er et bredere term. Jeg vel heller ikke nødvendigvis enig i at Neglebidning er under artikelhøjde - der er i det mindste en smule om emnet på . Til udvidelse vil jeg også gerne notere, at reklame for firmaer, som er så små at de får substantiel reklameværdi af at have en artikel er et stort problem. Jeg kunne godt tænke mig at indføre følgende tommelfingernorm: "Hvis et artikelemne (fx et firma eller en person) vurderes til at have større værdi af at have en artikel på dansk Wikipedia, end dansk Wikipedia har af at have artiklen, så anbefales det at artiklen slettes". Kan nogen se huller i den formulering? Vi kan ikke undgå at firmaer har en *smule* reklameværdi i at have en artikel her på Wikipedia (som vi vokser), men den reklameværdi skal bare være til at overse relativ til firmaets (eller personens eller produktets) "øvrige" profilering i medier og reklamer m.v. Vi skal sikre os, at vores indhold ikke bliver skævvredent til kommerciel fordel for mere eller mindre ukendte foretagender. Mvh/-- 5. apr 2006 kl. 21:31 (CEST)
Principielt er jeg af den opfattelse, at notabilitet er problematisk og flygtig - adskillige af de personer, som vi har hentet fra DBL eller Salmonsens, er ikke mere bemærkelsesværdige end diverse fritidsbands. Vi bør nok snarere overlade notabilitetsovervejelserne til den enkelte skribent - og der er spørgsmålet ganske simpelt: "Hvor mange vil være interesseret i denne artikel?" Hvis svaret er én, har vi en selvbiografi; hvis svaret er to, har vi en hejmor, hvis svaret er tre, er muligvis af almen interesse. Bemærk i øvrigt, at den engelske "politik" om notabilitet er mærket som "essay" snarere end "guideline". -- 5. apr 2006 kl. 21:48 (CEST)
Måske er det givtigt at overveje hvad der gør en tekst af denne type egnet til at være på wikipedia. Sådanne kriterier kan bruges sammen med kriterier for hvornår den er uegnet til at danne et bedre billede af situationen. Et kriterie for egnethed kunne fx være dårlig reklame, som fx en nævnelse af McLibel sagen i en tekst om McDonalds (http://en.wikipedia.org/wiki/McLibel_case) og de mange protester imod Shell Oil's behandling af ansatte og miljøet igennem tiden (http://da.wikipedia.org/wiki/Shell og http://en.wikipedia.org/wiki/Royal_Dutch_Shell#Environmental_and_reputational_issues). Hvis artiklen er bred, i denne forstand, vil nogle firmaer ikke entydigt kunne få god reklame ud af den. Så er der så stadig problemet med alle de små firmaer der ikke har noget dårlig reklame at komme efter, men det er stadig en metode der kan tages i brug i flere tilfælde (Der må kunne findes dokumentation i mange tilfælde). Tilbage til min hovedpointe, der må kunne findes både kriterier for engnet- og uegnet-hed. -- 30. apr 2006 kl. 22:16 (CEST)
