## Ny navngivning af planter.
Afstemningen udspringer af , der begyndte som en lille diskussion i . Baggrunden er opsummeret i og de såkaldte bindestregsformer .
Afstemningen foregår efter metoden "Approval voting". Reglerne for dette er:
Læs mere på .
## Muligheder.
Fortsæt som det er nu. Den nuværende måde at angive navnet på en plante er detaljeret beskrevet i : "Plantens danske navn skrives som i danske botanikerkredse, altså med bindestreg i forhold til forstavelsernes oprindelse (substantivisk = med bindestreg, adjektivisk = uden bindestreg) og med stort bogstav i anden del af navnet."
Et eksempel kan ses af artiklen Tigger-Ranunkel.
En plantes navn skrives uden de "pædagogiske bindestreger", dvs. bindestreger der signalerer hvilken slægt arten tilhører, og navnet skrives med små bogstaver (f.eks. "gul anemone"). Eksempelvis anvendes navnet "engnellikerod", selv om kilden skulle anvende "Eng-Nellikerod". Bindestreger kan dog anvendes, hvis det letter forståelsen af navnet og der findes en kilde uden for Wikipedia med dette navn, f.eks. vedbend-torskemund, i stedet for vedbendtorskemund. Det anbefales at omtale den "pædagogiske" form af navnet i artiklens indledning, fordi den er meget anvendt i floraer m.m. og fordi det ofte er den almindeligste form af navnet på nettet.
Et eksempel kan ses af artiklen Knoldranunkel, der for nylig blev ændret til denne version. I dansk Wikipedias omkring 1500 planteartsartikler, hvor navnene i øjeblikket er skrevet med stort og med "pædagogoske bindestreger" skal navnene ikke nødvendigvis ændres med det samme, men blot efterhånden, når nogen har tid. Dette gælder både artikelnavne og de navne der er nævnt som en del af teksten.
Uddybning af punkt 1 og 2:
Med disse regler kommer første linje i artiklen Ramsløg til at se således ud:
Ramsløg (videnskabeligt: Rams-Løg og Allium ursinum) er en 25-40 cm høj, flerårig urt med en kraftig lugt, der findes i næringsrige skove.
Med disse regler kommer første linje i artiklen Eng-Nellikerod til at se således ud:
Eng-Nellikerod (også: Engnellikerod og Geum rivale) er en 20-40 cm høj, flerårig urt med kortstilkede blade. Den er almindelig på fugtig bund i Danmark. Roden dufter som kryddernelliker, hvad der har givet planten dens navn. 
Ingen faste regler. Plantenavne skal både være tilladt med og uden bindestreger. Navne som Skov-fyr og Rød-gran er dog ikke acceptable, fordi de almindeligvis skrives "Skovfyr" og "Rødgran". Der tages stilling til store eller små bogstaver i en separat afstemning.
Her findes en anden formulering som har indsat 30. januar 2016 - der står:
"Plantens danske navn "kan" skrives med en eventuel bindestreg og med stort bogstav i anden del af navnet"
Jeg ved ikke om eller har forrang, men der forvaltes i dag som i sidstnævnte.
Jeg foreslår denne formulering beholdes da ingen eksisterende artikler så vil være i modstrid med "reglerne". -- () 12. feb 2017, 15:33 (CET)
Stemme overstreget da afstemningen er afsluttet 17. februar 2017. -- () 19. feb 2017, 09:17 (CET)
Var der stor uenighed om hvad der skulle gøres siden der er oprettet en afstemning? Jeg har ikke deltaget i diskussionen, men vil gerne deltage i afstemningen hvis det ikke har været muligt at opnå konsensus. Mvh. () 10. feb 2017, 23:30 (CET)
Af de omkring 10 personer, der deltog i diskussionen på landsbybrønden var der mindst to som ikke var enige med resten. Emnet har været taget op flere gange før uden at man har kunnet opnå konsensus. Derfor blev det til en afstemning.-- () 11. feb 2017, 11:22 (CET)
 Spørgsmål: I note 1 henvises der til et pkt. 2 og et pkt. 3, men hvis man stemmer på mulighed C, følger alle fem punkter vel med? - ( • ) d. 11. feb 2017, 10:33 (CET)
 Der var en fejl i noten, der nu er rettet. Der stod "nr 2 og nr 3" i stedet for B og C. Så noten sammenligner de to muligheder B og C, der begge handler om at gå væk fra bindestreger og store bogstaver i planternes navne. Internt i mulighed C har du ret i at alle punkter følger med.-- () 11. feb 2017, 11:22 (CET)
Hmm, det er ikke helt til at gennemskue forskellen på B og C. Det fremgår ikke af pkt. B, hvem, der bestemmer navnet (i pkt. C er det som udgangspunkt retskrivningsordbogen), og der er tilsyneladende ikke valgfrihed for skribenten, hvilket der i pkt. C (den forskel nævnes ikke i noten). Desuden bør der vel altid være omdirigeringer fra alternative navne uanset, hvilken navngivningsmetode, der bruges? Det modsiger i øvrigt sig selv, at der er valgfrihed, hvis man vælger den navngivningsmetode, der både indbærer, at man skal holde sig til retskrivningsordbogen og at man skal benytte sig af det mest almindelige navn. Sidstnævnte fremgår i øvrigt af , så det gælder vel også planteartikler? Man bør vel desuden bruge samme navn i brødteksten/infoboksen som i artikelnavnet? - ( • ) d. 11. feb 2017, 11:41 (CET)
 Det er nogle gode spørgsmål. Jeg vil prøve at svare så godt jeg kan. Først vil jeg lige pointere, at afstemningen kun handler om formatet på navnene, ikke kilden til dem. Kilden fremgår allerede af et "planteafsnit" i . Det er mig der har formuleret mulighed B, mens de andre blot er rettet lidt til af mig og stammer fra diskussionen på Landsbybrønden. Mulighed C er vist skrevet ud fra den overvejende holdning i tidligere diskussioner om emnet. At man skal "benytte sig af det mest almindelige navn" er taget fra stilmanualens generelle konventioner. Retskrivningsordbogen er kun ment som kilde, når plantens navn findes i bogen. Valgfriheden tror jeg gælder for den del af artiklens tekst, der ikke lige omfatter indledningens første linje og artiklens navn. Ja, der vil også blive omdirigeringer fra alternative navne (det vil sige fra de nuværende bindestregsformer), hvis mulighed B vælges, fordi de automatisk oprettes når artiklerne flyttes. Jeg er enig med dig i, at man bør benytte samme navn i brødteksten/infoboksen som i artikelnavnet, men angående dette er der altså valgfrihed i mulighed C. -- () 11. feb 2017, 19:33 (CET)
Kilden? Vi kan ligesom heller ikke bestemme, hvordan vores kilder vil navngive planterne. Kun hvordan vi selv gør det :-). - ( • ) d. 11. feb 2017, 19:38 (CET)
## Konklusion (for tidlig).
Der er flest stemmer på forslag B, som herefter er officiel politik. Dette kan kun ændres ved afstemning.
Det skal dog bemærkes at det stort set identiske, men mere pedantiske forslag C fik næstflest stemmer. Og stort set fra de samme som stemte for forslag B. Dette bør man have in mente, når man vurderer hvordan der skal redigeres. 
Afstemningens koordinator bedes implementere dette som politik ved at oprette den i Wikipedia-navnerummet. -- () 17. feb 2017, 00:51 (CET)
Og denne gang skal der helst ende med at stå det samme i og , eller også skal det kun stå ét sted. -- () 17. feb 2017, 07:57 (CET)
En politik bør vel stå i en artikel for sig selv med henvisninger? -- () 17. feb 2017, 08:12 (CET)
Gerne for mig - bare der ikke står forskellige ting forskellige steder :-) -- () 17. feb 2017, 10:32 (CET)
Hov, konklusionen ovenfor er for tidlig. Det er først i aften kl 23.14, vi kan konkludere. Jeg har overstreget konklusionen. Mvh () 17. feb 2017, 11:51 (CET)
## Konklusion.
Der er flest stemmer på forslag B, som herefter indskrives i og . Jeg regner desuden med så snåt at begynde tilretningen af artiklerne om plantearter med de nye navneformer.-- () 18. feb 2017, 10:17 (CET)
## Noter for plantenavneafstemning.
