## Navngivning af kemiske stoffer.
Hej folkens, jeg er i øjeblikket i gang med at oversætte om grundstoffet carbon. I den forbindelse er jeg stødt ind i en lang række kemiske betegnelser der kan oversættes på flere forskellige (alle korrekte) måder. Eksempler er:
For at forsøge at holde oversætten konsistent har jeg holdt mig til de kemiske betegnelser (dvs. dem med 'carbon') indtil videre, og så flere steder wikilinket såsom til carbon 14-datering eller carbonhydrider. Imidlertid er jeg lidt utryg ved bare egenhændigt at beslutte at køre 'carbon only' uden nogen anden begrundelse end 'fordi engelsk Wikipedia gør det' - og wikilinking som ovenstående er i øvrigt bøvlet og fjollet. 
Derfor: Jeg synes vi bør udvide med et afsnit om hvordan vi navngiver kemiske artikler, så det ligger fast hvilken navngivning - og ordbog - vi skal bruge. Personligt er jeg egentlig lidt ligeglad, skønt som oversætter er der naturlige fordele ved at vælge Kemisk Ordbog's opdaterede nomenklatur frem for de (for en oversætter) lidt vilkårlige danske trivialnavne eller Retskrivningsordbogens besynderligheder. -- 12. jun 2016, 16:14 (CEST)
Princippet må vel være brug danske navne overalt, hvor det er muligt. Mange ord, fx ilt og brint er "opfundet" af H.C. Ørsted, og det er dem, der er gangbare i Danmark. I dette tilfælde bør vi konsekvent bruge kul (evt. kulstof - også i sammensætninger som fx kultveilte frem for alskens mærkelige hel- eller halvengelske udtryk som "kuldioxid" eller "carbondioxid". () 12. jun 2016, 16:21 (CEST)
Emnet har tidligere været diskuteret bl.a. i . Jeg husker også en række andre passionerede debatter om emnet. Jeg er ikke kemiker, men mener overordnet at vi bør lægge os op ad kemisk ordbog (selvom jeg kan erindre, at der var stærke følelser mod det standpunkt). -- () 12. jun 2016, 16:23 (CEST)
 - Kul og kulstof er ikke det samme. -- () 12. jun 2016, 16:28 (CEST)
Jeg mener ikke at du kan kalde det ene et kemisk navn og det andet et trivialnavn. Der er den internationale betegnelse og så er der den danske betegnelse. Jeg foretrækker personligt de danske navne. () 12. jun 2016, 16:39 (CEST)
Jeg mener, ligesom Metalindustrien, at vi bør lægge os op af Kemisk Ordbog. Navnlig ved længere navne på komplicerede kemiske strukturer bliver navngivningen forvirrende, hvis vi har alt for mange danske navne og stavemåder. () 12. jun 2016, 16:50 (CEST)
 Kulstof-14 eller Carbon-14? - her mener jeg Kulstof-14 er det mest brugte og det rigtige at bruge. -- () 12. jun 2016, 17:00 (CEST)
Vi bør helt sikkert udvide med et afsnit om hvordan vi navngiver kemiske artikler. For plantenavne har vi jo for langt tid siden vedtaget at bruge danske navne, og jeg synes da også det ville virke sært at tale om "carbon-14" eller "karbon-14" når man nu altid hører om "kulstof-14". Jeg synes også at f.eks. et navn som "svovlsyre" er veletableret og vel ikke skal erstattes af noget andet. Men ligesom for planterne vil en sådan beslutning naturligvis give anledning til forvirring fordi der vil være en meget stor "gråzone" hvor der måske nok findes et dansk navn, men hvor det danske navn virker fremmed eller simpelthen ikke er det der bruges i gængs tale, eller måske ligefrem vil være misvisende. Men hertil kommer selvfølgelig problemet med at forskellige opløsninger eller forskellige isomerer af samme forbindelse kan have (mange) forskellige navn, og der er spørgsmålet om salgsnavn kontra "korrekt" navn. Jeg synes man skal bruge det danske navn hvor et sådant findes og "er i almindelig brug", men ellers holde sig til f.eks. kemisk ordbord. -- () 12. jun 2016, 17:08 (CEST)
 Forøvrigt hedder det Kulstof 14-datering ! -- () 12. jun 2016, 17:16 (CEST)
 Kommentar Kulstof-14 er ikke det samme som Kulstof-14-datering - se . -- 12. jun 2016, 17:41 (CEST)
 Nej - det ved jeg godt, men man siger ofte at alderen er bestemt med Kulstof-14 og undlader "-datering". -- () 12. jun 2016, 17:44 (CEST)
Enig med i at vi bør bruge kemisk ordbog, det er mere enkelt, ensrettet, det er det man lærer at bruge i skolen, visse særligt vedholdende trivialnavne bør selvfølgelig redirecte til den rette artikel, samt være nævnt i artiklen. () 12. jun 2016, 17:49 (CEST)
Skal det være kemisk korrekt så skal kulstof-14 skrives 14C. -- () 12. jun 2016, 17:55 (CEST)
TIl de af jer der kommenterer på det specifikke carbon/kulstof-spørgsmål: Det jeg interesseret i er ikke hvad der skal gøres i denne specifikke sag (omend artiklen er færdigoversat, så folk med stærke følelser for eller imod er velkomne til at redigere siden). Jeg er interesseret i at vi får låst os fast på enten-eller, og - allervigtigst - får det skrevet ind på så vi ikke skal tage denne diskussion en tredje gang i fremtiden. Derudover: Problemet med argumentet om at vælge det ene eller det andet "medmindre det lyder underligt" er at det jo er en smagssag, og at have så fluffy retningslinjer er en opskrift på fremtidige redigeringskrige når disciple af den ene eller den anden ordbog begynder at interessere sig for samme artikel. Lad os finde en relativt entydig , og så (i Wikipedias oprindelige ånd) understrege at det ikke er en og folk har lov til at gøre undtagelser. Lige nu virker det bare super arbitrært om tingene skal oversættes på den ene eller den anden måde. -- 13. jun 2016, 20:42 (CEST)
For den dovne oversætter (det er ikke for at kritisere Metalindustrien), der vil det være nemmest med de engelske betegnelser. Men da det er den danske wikipedia, bør man skrive til dansksprogede. Jeg mener ikke at man krampagtigt skal bruge mere eller mindre hjemmelavede betegnelser, blot fordi de er danske - men heller ikke misbruge danskernes gode engelskkundskaber. I mange tilfælde er faglitteraturen på engelsk, så derfor vil mange danske fagfolk mange gange komme til at skrive noget halvengelsk. Indenfor kemien er der en nomenklatur, der entydigt beskriver molekyler. Dette er ret brugbart, når vi når ud i det nørdede. Dihydrogensulfat kontra svovlsyre, der vil de fleste lægfolk foretrække svovlsyre. Så det er en balancegang, hvornår dawiki skal bruge det ene eller det andet. At skrive carbon 14-datering er IMHO mærkværdigt: først finde det blå danske hyperlink, for derefter at tilføje et andet navn - det er dobbeltarbejde. Mange artikler jonglerer med synonymer, uden at læserne forvirres. "Carbon only" er ikke en god ide. I øvrigt udgives Kemisk Ordbog af Kemisk Forening, der med sin overvejende engelsksprogede hjemmeside Kemisk Forening - The Danish Chemical Society signalerer, at de ikke gider det danske. -- () 23. jun 2016, 02:48 (CEST)
, du beskriver godt send mit problem med sætningen "Jeg mener ikke at man krampagtigt skal bruge mere eller mindre hjemmelavede betegnelser, blot fordi de er danske - men heller ikke misbruge danskernes gode engelskkundskaber". Hvornår er det hjemmelavet? Hvornår er det udbredt? Længere oppe i diskussionen her anbefaler : "..kultveilte frem for alskens mærkelige hel- eller halvengelske udtryk som "kuldioxid" eller "carbondioxid""". Mens jeg her godt kan se at "carbondioxid" er en anglicering, så har jeg altid sagt "kuldioxid", og har ALDRIG hørt ordet "kultveilte" før i mit liv, så hvordan skal jeg (som doven oversætter) forholde mig til det? Det er netop min pointe: At modstanderne af at bruge Kemisk Ordbog siger "Brug dansk medmindre det lyder mærkeligt"", og så i øvrigt har vidt forskellige vurderinger af hvornår noget lyder mærkeligt. Ved brug af danske termer støder vi ydermere ind i problemer med at de ikke er konsekvent oversat: Carbonylgrupper er (som navnet antyder) karakteriseret ved et dobbeltbundet carbonatom - men det ville man ikke ane hvis man brugte ordet "kulstof". Hvis vi siger "ilt" står vi overfor et sprogmæssigt forklaringsproblem når vi diskuterer forbindelser såsom dioxygendifluorid OF. De danske ord kan ikke implementeres konsekvent i den kemiske jargon, så vi får nogle underlige halvbagte løsninger, der er til større forvirring for den gennemsnitlige dansker - gode engelskkundskaber eller ej - end de er til gavn. -- 23. jun 2016, 13:09 (CEST)
Kultveilte kendes fra før, jeg blev født og findes fx i min udgave af "Nudansk Ordbog" fra 1953 og i Ordbog over Det danske Sprog, så hvordan du ikke kan kende det, forstår jeg ikke. venlig hilsen () 23. jun 2016, 13:15 (CEST)
Jeg tror netop det er en del af pointen: At "kultveilte" er et 'gammelt' udtryk, der i høj grad er i gang med at blive faset ud i kemiundervisningen for de yngre generationer. Derudover angives "kuldioxid" på mange fødevaredeklarationer, bl. a. på Coca-Cola, hvilket yderligere bidrager til at "kultveilte" bliver trængt i baggrunden. Vi kan selvfølgelig begræde denne udvikling, men vi bliver samtidig nødt til at imødekomme virkeligheden udenfor Wikipedia. -- 26. jun 2016, 11:20 (CEST)
Helt enig med her - men kan tilføje at det vel heller ikke skal kaldes "karbondioxid" eller "carbondioxid", for det er efter min mening at gå i den anden grøft. -- () 26. jun 2016, 14:42 (CEST)
Kultveilte er heldigvis på vej ud da det er misvisende nomenklatur. Det betyder ikke kul med to ilte, men kul + ilt, med kul i et højere iltningstrin. Tilsvarende havde vi fx jerntveilte (FeO). Anden kommentar er at kemibøger på gymnasieniveau skrives med kemisk ordbogs stavemåde. () 30. jun 2016, 22:33 (CEST)
