I det følgende bruger vi artiklen Knoldet Mjødurt som eksempel. 
Til højre i artiklen ser du en såkaldt "taxoboks" (altså en kasse til taksonomiske oplysninger). Den har følgende udseende, når vi kigger bag om brugersiden:
Sådan en boks skal der være ved hver beskrivelse af en planteart. Det meste af stoffet kan du finde i beskrivelsen af den slægt, planten tilhører - her altså slægten Mjødurt. I langt de fleste tilfælde er slægtsbeskrivelsen allerede på plads, og så behøver du kun at ændre to ting:
Når det er på plads, skal du gerne have sat et vellignende foto af planten ind i linjen, der begynder "| billede = . Det letteste er at finde det på WikimediaCommons. Det er et lager for frit tilgængelige fotos, videooptagelser, lydfiler m.m., og det har adressen: her.
I søgefeltet skriver du plantens "botaniske navn" (her altså Filipendula vulgaris), og klikker på "Go". Derefter vælger du blandt mulighederne, og kopierer navnet på det udvalgte billede. Tilbage i redigeringen af artiklen indsætter du billedets navn i linjen "| billede..."
Derefter skriver du i næste linje ("| billedbredde =") "enten" 310px "eller" 280px. Det første, hvis billedet har "landskabsformat" og det andet, hvis det er i "portrætformat".
Endelig giver du billedet en undertekst ud for linjen "| billedtekst =", og når det er på plads, er taxoboksen færdig.
Her samler du stof fra de kilder, du har til rådighed. Ofte findes der godt stof på den svenske Virtuella floran. Du vil opdage, at de fleste af artiklerne er bygget over et fast skema: Plantetype (træ, busk staude, lian, urteagtig), vækstform, bark (eller stænglers farve), knopper, blade, blomstringstid, blomster og frugter. Dette er gjort for at øge læsbarheden af hver enkelt artikel, men du er ikke forpligtet til at gøre det nøjagtigt på samme måde.
Så følger rubrikkerne Ikke-synlige træk (ofte rodnet og indholdsstoffer), Højde x bredde (i meter efter 10 års vækst; antal cm pr. år) og Hjemsted. Den sidste er det svært at skaffe oplysninger om, så den må man ofte lade stå tom, indtil en anden fylder den ud.
Så skal artiklen forsynes med mindst én kategori. I de fleste tilfælde kan man bruge plantetypen som kategori. I eksemplet her er det tale om en staude, så dér har man skrevet . Navnet efter den lodrette streg betyder, at henvisningen bliver indsat efter dette navn i kategorioversigten.
Tøv ikke med at bruge flere kategorier (som f.eks. haveplante, hvide blomster eller nytteplante).
Til sidst skal artiklen flettes sammen med de andre nationale wikipedier, så den kan findes af andre. 
En søgning på plantens latinske navn vil ofte give et hurtigt resultat, da Wikipedia på engelsk benytter det latinske navn, fx Filipendula vulgaris. Den engelske vil oftest stå højt på resultatlisten. I venstre side af artiklen om ses en liste med sprog – indrammet med rødt på billedet. Man trykker på 'Edit links' og indsætter det danske navn. Siden for planten på Wikidata .
Se flere og om Wikidata: Help:Emner
Til sidst skal artiklen flettes sammen med de andre nationale wikipedier, sådan at den kan findes af andre. Det gør man ved at indsætte et link til én eller flere nationale wikipedier. Ofte er det lettest at finde det rette link til den engelske, og det gør man simpelt hen ved at bruge plantens botaniske navn, sådan her: . Som regel findes der allerede en engelsk artikel om samme plante, og den kan man så klikke sig ind på. Her finder man forneden en liste over de andre, nationale wikipediers artikler over samme plante. De kan uden videre kopieres og indsættes i den danske artikel. På den måde får man hurtigt skabt links til de tilsvarende artikler på andre sprog.
Husk at slutte af med at indsætte et link til den danske artikel på den engelske. Du behøver ikke at opsøge de andre og indføje links der, for det vil ske pr. automatik, når blot der er sammenhæng mellem den engelske og den danske artikel via gensidige links.
