Bukarestværkstedet er en projektside til brug i den proces, hvor Bukarest gøres til i forbindelse med .
= Fra en.wikipedia (excl. det allerede oversatte i navnerummet) =
I 1861, da Valakien and Moldavien blev forenet og dermed udgjorde Fyrstendømmet Rumænien, blev Bukarest den nye nations hovedstad; i 1881 blev byen det politiske centrum for det nyerklærede Kongeriget Rumænien. Gennem anden halvdel af det 19. århundrede steg Bukarests population grundet byens status dramatisk, og en ny periode med urbanisering begyndte. Den ekstravagante arkitektur og fine kultur i denne periode tilførte byen øgenavnet "Østens Paris" (eller "Lille Paris", "Micul Paris"), med Calea Victoriei som dens Champs-Élysées eller 5th Avenue.
I tidsrummet mellem d. 6. december 1916 til november 1918, var byen it besat af tyske styrker, derfor var den legitime hovedstad flyttet til Iaşi. Efter Første verdenskrig blev Bukarest hovedstad i România Mare. Som hovedstad for et Axis land, led Bukarest store tab i Anden verdenskrig, under de allieredes bombninger. D. 23. august, 1944, lavede kongen et kup, hvilket bragte Romanien ind i den anti-nazistiske lejr, dette førte til en kort, men ødelæggende periode med bombninger fra det tyske Luftwaffe som gengældelse. On 8. november 1945, the king's birthday, the Soviet-backed Petru Groza government suppressed pro-monarchist rallies.
Under Nicolae Ceauşescu's diktatur (1965-1989), blev det meste af den historiske del af byen ødelagt og erstattet med kommunistiske-lignede bygninger, især høje lejligheds blokke. Det bedste eksempel på denne udvikling er kaldt Centrul Civic, som Parlamentets Palads også er en del af, der var et helt historisk kvarter revet ned for at lave plads til Ceauşescus utrolig store bygninger. I 1977 kostede et jordskælv, som var 7.4 på Richter-scalen 1.500 menneskeliv og ødelagde mange gamle bygninger. Der var dog nogle historiske kvarter der overlevede denne dag.
Efter år 2000, som følge af Rumæniens økonomiske boom, er byen blevet moderniseret og er i øjeblikket inde i en byfornyelsesperiode.
Forskellige boligområder og kommercielle udviklinger af byen er i gang, især i de nordlige distrikter, mens der i øjeblikket er en stor restaurering af Bukarests historiske bymidte i gang.
Bukarest er beliggende ved floden Dâmboviţa, som flyder ind i floden Argeş, en biflod til Donau. En del søer strækker sig gennem byen langs floden Colentina, en biflod til Dâmboviţa. Derforuden er der en kunstig sø i bymidten – Cişmigiu – omgivet af Cişmigiu Park. Cişmigiu Park har en spændende historie og er hyppigt besøgt af kendte poeter og forfattere. Parken blev åbnet i 1847 og er det væsentligste rekreationsanlæg i byens centrum. Den er baseret på planer af den tyske arkitekt Carl F.W. Meyer.
Udover Cişmigiu huser Bukarest en del andre store parker, inklusiv Herăstrău Park og Botanisk Have. Herăstrău er en stor offentlig park beliggende i den nordlige del af byen og hjemsted for Muzeul Satului ("landsbymuseet"), mens Bukarests botaniske have er den største i Rumænien og indeholder mere end 10.000 plantearter, mange af dem eksotiske, og haven var engang lystpark for den kongelige familie.
Bukarest er beliggende i det sydvestlige hjørne af den Rumænske Slette, et sted der engang var dækket af Vlăsiei-skoven, som, efter den blev ryddet, gav plads til frugtbart land. As with many cities, Bucharest is traditionally considered to have seven hills, in the tradition of the seven hills of Rome. Bucharest's seven hills are: Mihai Vodă, Dealul Mitropoliei, Radu Vodă, Cotroceni, Spirei, Văcăreşti og Sf. Gheorghe Nou.
Byen har et areal på 226 km². Altituden varierer fra 55,8 m ved Dâmboviţa-broen i Căţelu, det sydøstlige Bukarest, og 91,5 m ved Militari-kirken. Byens form er relativt rund med centrum omkring det punkt, hvor nord/syd- og øst/vest-akserne krydser ved Universitetspladsen. The milestone for Romanian's kilometre zero is placed just south of University Square in front of the New St. George Church (Sfântul Gheorghe Nou) at St. George Square (Piaţa Sfântul Gheorghe). Bucharest's radius, from University Square to the city limits in all directions, varies from about 10 to 12 km (6.25–7.5 mi).
Bukarest har et kontinentalt klima, som er kendetegnet ved varme, tørre somre og kolde vintre. På grund af sin position i den Romanian Plain, kan byens vintre blive blæsende, selv om nogle af de vinde er blevet mindre på grund af urbanisering. Vinter temperaturer er ofte under 0 oC, men kommer sjældent under -10 oC. Om sommeren er den gennemsnitlige temperatur ca. 23 oC (gennemsnittet for juli og august), trods det faktum, at temperaturen til tider kommer op til 35 oC til 40 oC i midten af sommeren i bymidten. Selv om gennemsnittet nedbør og luftfugtighed i løbet af sommeren er lav, er der ofte voldsomme storme. I løbet af foråret og efteråret varierer temperaturer mellem 18 oC til 22 oC, og nedbør i løbet af periode er højere end i sommer.
Byens population, ifølge folketællingen af 2002, er på 1.926.334 indbyggere, eller 8,9% af Rumæniens totale befolkning. Derudover pendler omkring 50.000 mennesker til byen hver dag, primært fra det nærtliggende distrikt Ilfov.
Bukarests population oplevede to faser med hurtig vækst: den første i slutningen af det 19. århundrede, da byen voksede i vigtighed og størrelse; og den anden under landets kommunistiske æra, da en massiv urbaniseringskampagne blev ført og mange mennesker migrede fra de landlige egne til hovedstaden. På den tid var også den naturlige vækst (befolkningsvæksten fraregnet migration) af stor betydning grundet Ceauşescus forbud mod abortion og prævention.
Omkring 97% af Bukarests population er etniske rumæner, mens den andenstørste etniske gruppe er romaerne, som udgør 1,4% af befolkningen. Andre betydelige grupper er ungarer (0,3%), jøder (0,1%), tyrkere (0,1%) og tyskere (0,1%). Andre indbyggere i Bukarest er af græsk, armensk, lipavansk og italiensk herkomst. Grækerne og armenerne spillede en vigtig rolle i bylivet indtil slutningen af det 19. århundrede og begyndelsen af den 20. århundrede. Et nabolag, Vitan, domineredes af grækere, men var også beboet af en jødisk population, mens de sidstnævnte dog i højere grad var til stede i Văcăreşti og områder omkring Unirii Plads.
Med hensyg til religion er 96.1 % af befolkningen romerske ortodokse, 1.2% er romerske katolske, 0.5% er Muslimer og 0.4% er Romerske græske katolske. Selvom denne store tilslutning i religionerne er kun 24% af befolkningen religiøs aktiv en eller flere gange om ugen. Den gennemsnitlige levealder i Bukarest i tiden mellem 2003-2005 var 74,14 år, som er ca. 2 år ældre højere end det romanske gennemsnit. Kvinder lever i gennemsnit 77,41 år, mens mænd i gennemsnit lever 70,57 år.
Universitets pladsen med statuen af Mihai Viteazu i forgrunden
Bukarest har et mangfoldigt og voksende kulturelt liv, dette udspiller sig på forskellige områder, herunder billedkunst scenekunst og natteliv. I modsætning til andre dele af Rumænien, såsom på Sortehavets kyst eller i Transylvanien er den Bukarestiske kulturelle scene meget mere blandet og uden en difineret stil og gengiver i stedet for forskellige elementer fra rumænsk og international kultur. Bukarests bygninger er også meget forskellige fra traditionelle rumænske bygninger til bygninger, som er påvirket af franske arkitekter. Det er på grund af denne franske indflydelse, at Bukarest engang blev kaldt "Østens Paris" eller "Lille Paris".
Bukarest har en række vartegn som er kendt ud over hele verden. Det nok meste iøjnefaldende af disse er Parlamentets Paladset, som er bygget i 1980'erne under den kommunistiske diktator Nicolae Ceauşescu regeringstid. Bygningen er i øjeblikket den største bygning i Europa og den anden største i verden. Palavet rummer Romaniens Parliament og National Museet for Nutids kunst. Det er ofte også brugt som til kongresser.
Et anden meget kendt vartegn er Arcul de Triumf (Triumphal Arch), som blev bygget i 1935 efter indspiration fra Triumfbuen i Paris
Et af de nyere vartegn i byen er Memorial of Rebirth, som er en stiliseret marmor søjle afsløret i 2005 til minde om ofrene for den rumænske revolution i 1989, der væltede kommunismen.
Den abstrakte monument udløst en stor strid, da det blev så dagens lys og fik øgenavne som "tandstikken og oliven", ("măslina-n scobitoare"), da mange troede, at den ikke symboliserede revolutionen godt nok.
Foruden disse vartegn har Bukarest også en række kulturelle steder, som bliver nævnt nedenunder, som ofte betragtes som ikoner for byen, f.eks Ateneul Român
Bukarest er det vigtigste center for massemedier i Rumænien, da det har alle de nationale fjernsynsnetværks hovedkvarterer samt huser de nationale aviser og radiostationer. De største daglige aviser i Bukarest inkluderer "Evenimentul Zilei", "Jurnalul Naţional", "Cotidianul", "România Liberă", "Adevărul", "Gardianul" og "Gândul". I myldretiden er tabloidaviserne "Libertatea" og "Ziarul" meget populære for pendlere.
Et betydeligt antal aviser og mediepublikationer er baseret i Casa Presei Libere (Den frie presses hus) et vartegn på det nordlige Bukarest oprindeligt kaldt Casa Scânteii efter kommunistperiodens officielle avis "Scînteia". Casa Presei Libere er ikke det eneste vartegn i Bukarest som har rødder i medie- og kommunikationsindustrien. Palatul Telefoanelor ("telefonpaladset") var den første store modernistiske bygning på Calea Victoriei i byens centrum, og den massive, ufærdiggjortee Casa Radio fra kommunisttiden tårner sig op over en park en huskarré fra Operaen.
Engelsksprogede medier blev tilgængelige i Bukarest i 1990'erne og er blevet mere og mere prominente siden år 2000. Der er to daglige engelsksprogede aviser, "Bucharest Daily News" og "Nine O' Clock" og derudover et antal andre magasiner. Der er desuden et antal publikationer i andre sprog til rådighed såsom det ungarsksprogede dagsblad "Új Magyar Szó".
"Observator Cultural" dækker byens kunst og gratis ugentlige "Şapte Seri" ("Syv aftener") og "B24FUN" lister underholdning indenfor mange felter. Beyn er desuden hjemsted for det intellektuelle tidsskrift "Dilema" og satiremagasinet "Academia Caţavencu", såvel som for den store vifte af kommercielle magasiner man ville finde i enhver europæisk hovedstad.
Bukarest er værtsby for den fjerde udgave af Junior Eurovision Song Contest 2006.
Fodbold er den mest populære sport i Bukarest, og byen har flere klubber, som er kendt over hele Europa. Der er fem af byens klubber, der spiller i Liga 1, tidligere Divizia A, den bedste rumænske række:
Lia Manoliu Stadionet er det største stadion i Rumænien (kapacitet: 60.120). Der er også sportscentre som Dinamo Sports Park og National Sports Center.
Der er desuden et antal sportsklubber inden for ishockey, rugby, basketball, håndbold, vandpolo og volleyball. Størstedelen af de rumænske baneatleter, boksere og en stor andel gymnaster er tilsluttet klubber i Bukarest. De nationale atletik- og mange gymnastikmesterskaber bliver afholdt i Bukarest, hvilket er hovedårsagen til byens veludviklede sportsfaciliteter.
Hvert efterår er Bukarest vært for BCR Rumænien Open, som er en international tennisturnering, der er en del af ATP Tour. Derudover spilles kampene i den rumænske Davis Cup Hold sædvanligvis i Bukarest, enten udendørs på BNR Arena eller indendørs på Sala Polivalentă. Ishockeykampe bliver afholdt i Mihai Flamaropol hallen, hvilken har en kapacitet på 8.000 tilskuere.
