 er en politisk , der har spillet en væsentlig rolle i de fleste siden dens fødsel i årtierne omkring . Liberalismen tager udgangspunkt i et menneskesyn og betoner menneskets i forhold til . 
Liberalisme er ikke noget entydigt begreb. Ofte skelnes mellem liberalisme, som den engelske filosof anses for at have stået fadder til, og liberalisme, som startede med den skotske økonom og filosof . Den økonomiske liberalisme betoner først og fremmest frihed, mens den politiske liberalisme især interesserer sig for individets frihed og . Op gennem historien er de to former for liberalisme ofte kommet i konflikt med hinanden - når der eksempelvis er blevet argumenteret for, at markedets frihed begrænser individets frihed. 
I det hele taget har liberalismen udviklet sig meget forskelligt i forskellige lande og perioder, og der findes mange forskellige afskygninger, der betoner hver deres udlægning. Nogle temaer går dog igen hos de fleste liberale grupperinger:Troen på lige rettigheder og individuelle frihedsrettigheder (f.eks. - og ), støtte til privat og en afgrænset statsmagt samt betydningen af beslægtede værdier som , og folkets suverænitet. Andre liberale kendetegn er tilslutningen til de grundlæggende retsprincipper, der karakteriserer en ; en ; vægt på rolle; international ; samt international bevarelse af via mægling og indgriben fra internationale organisationer. I betegner således en særlig forskningsretning indenfor , der i modsætning til den konkurrerende teoriretning bygger på en opfattelse af, at fredeligt samarbejde mellem forskellige suveræne stater kan være i deres gensidige interesse. ("Læs mere..")
