Artiklen Indhentelse af tilbud oprettet 2016-11-19 som Request for qouotation, som i forbindelse med oprettelse af en promoverende, nu slettet artikel om et dansk firma (salop.dk) som angiveligt tilbød tjenesteydelser i forbindelse med dette.
Som udgangspunkt mener jeg at artikler, der er oprettet som led i promoveringen af et firma og/eller en person, skal hurtigslettes sammen med promoveringerne. Der er ingen grund til at man skal smide, hvad man har i hænderne for at skrive om et emne, som en tredjeperson har valgt for en, bare fordi "emnet er 'notabelt'". Hvis man ikke vil hurtigslette er det stadig hurtigere at skrive et sletningsforslag end at skrive en artikel. 
Artiklen her har taget udgangspunkt i et begreb, "request for quotation", fra angelsaksisk ret (Common law, eller bedre ), hvorimod jeg vil antage at de danske love på området bygger på kontinentaleuropæisk ret (Civilret (retssystem), eller bedre ). Det tilsvarende danske er gættevis "underhåndsbud", se fx http://udbudsportalen.dk/udbudsguiden/ret-regler/tilbudsloven/ og https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=113858 - og vær opmærksom på at andre tilbudsformer dækkes i artiklerne Licitation og Aftaleloven. 
Vi kan ikke have en urigtig artikel stående om noget jura, hvor ingen har lysten og kompetencen til at skrive om emnet.
Dette har jeg allerede anført på 2016-12-20. Ping . -- () 23. apr 2017, 18:30 (CEST)
 Spørgsmål til : Hvordan forholder du dig til hovedargumentet: "Vi kan ikke have en urigtig artikel stående om noget jura, hvor ingen har lysten og kompetencen til at skrive om emnet"? -- () 23. apr 2017, 21:25 (CEST)
For at splitte argumentet op i to dele for overskueligheds skyld: Om at juraartiklen skulle være urigtig: Det er så der, jeg siger, at jeg ikke kan udtale mig om det, fordi jeg pga. manglende kendskab til emnet ikke kan vide, om den er urigtig eller rigtig. Om at den bør slettes, fordi ingen har lysten og kompetencen til at skrive om den: At ingen gider skrive om artiklen mener jeg ikke er en begrundelse, idet jeg henviser til de (ti)tusinder af stubs, som får lov til at leve, men som ingen har lyst til eller kompetencen til at skrive om, så det argument køber jeg ikke. Hvis dit argument om, at artiklen er urigtig, holder vand, så synes jeg, den bør slettes, men pga. manglende kendskab til emnet kan jeg ikke selv vurdere, om det er sandt, at artiklen er usand. = Jeg er neutral. -- () 23. apr 2017, 21:39 (CEST)
Er der fx ikke grænser på to eller fire underhåndsbud? Dette ikke uklart af artiklen, og resten er jo bare en løs omgang snik-snak uden kilder. At kalde det væsentlig information er ude i skoven. Ingen har meldt sig til at sætte kilder på artiklen. Formodentligt fordi vi ikke har jurister til stede. -- () 11. maj 2017, 19:08 (CEST)
 - Siden jeg skrev, at artiklens definition var forkert, er teksten rettet. Den oprindelige definition var " Indhentelse af tilbud er en tjeneste, hvor kunder anmoder om tilbud på en bestemt vare eller tjenesteydelse ..." - En sådan definition er indlysende noget vrøvl (det at indhente et tilbud er ikke en "tjeneste"). Artiklen er i dag intetsigende, og vi kunne lige så godt have en artikel "Købe ind i supermarkedet", "Sælge sin bil" eller ", hvilket alt sammen er forholdsvis komplekse ting, som sagtens kan beskrives som en proces, hvor kunden skal igennem en række overvejelser, forinden resultatet opnås. Skal artiklen være notabel, må den som minimum omhandle det den oprindeligt handlede om: Nemlig de tjenester, der på koordineret vis formidler varer/tjenesteydelser (eksempelvis henttilbud.dk, byggetilbud.dk, colego.dk m.fl.). Som artiklen står i dag, er jeg helt enig i Madglads (ikke helt diplomatiske ..) beskrivelse af, at det er helt ude i skoven at betegne indholdet som væsentlig information. -- () 17. maj 2017, 13:27 (CEST) PS: Det er i øvrigt urigtigt (og det rene vrøvl) at betegne privates indhentelse af tilbud som værende modsvarende det offentliges licitationsudbud. -- () 17. maj 2017, 14:20 (CEST)
 Jeg mener nu stadig, at artikler af denne slags har deres berettigelse. Jeg kan godt forestille mig en læser, der kan finde gavn af den information, artikler som denne indeholder (hvor sparsom den end måtte være i nuværende form), hvorfor jeg fastholder min stemme. Jeg føler dog ikke tilstrækkeligt for artiklen til at jeg kommer til at kværulere voldsomt, i fald udfaldet bliver 'slet'. Jeg takker for den uddybende forklaring, også selv om jeg ikke er enig. Hygge, -- () 17. maj 2017, 22:45 (CEST)
Jeg lægger da gerne op i navnerummet :-) Vi kan godt være enige om, at mange artikler kan have en berettigelse selv om de kan være forholdsvis trivielle, men her er vi altså efter min opfattelse langt fra, hva der med rimelighed kan forlanges af en artikel i en encyklopædi. -- () 17. maj 2017, 22:52 (CEST)
Jeg skal ikke kvæulere over konklusionen, men blot bemærke, at der vel var konsensus om sletning, og dermed ikke "blot" overvældende flertal. At en enkelt ud af øvrige er imod uelukker ikke konsensus; særlig ikke, når imod-stemmen tilkendegiver at ville respektere beslutningen. -- () 15. aug 2017, 15:42 (CEST)
Al den tid, at du tilsyneladende er enig i, at konklusionen er "slet", er ovenstående en unødvendig strid om ord.- ( • ) d. 15. aug 2017, 19:49 (CEST)
Det var ikke for at genere dig, at jeg kom med en "unødvendig" bemærkning om forståelsen af konsensusbegrebet. Indholdet af konsensusbegrebet har været ofte drøftet, særlig på disse sider, og det er ikke altid unødvendigt at afklare begreber, uanset at resultatet konkret bliver det samme. Afgørelserne her på siden danner pejlemærke for andre diskussioner. -- () 16. aug 2017, 08:27 (CEST)
