Jeg har oversat artiklen efter den engelske FA og vil nu gerne vide, hvad de danske wikipediabrugere synes den mangler for GA/FA. -- 4. aug 2008, 17:28 (CEST)
# Jeg kunne godt tænke mig at der stod lidt om de største producenter af enzymer. Især når DK nu er så stærkt repræsenteret med Novozymes og Danisco.
# På min computer ser tabellen under industriel anvendelse lidt mærkelig ud. De lodrette streger hænger ikke helt sammen.
# Det er en ret kompleks model der vises som det allerførste billede. Kunne man ikke finde et mindre kompleks model? Billedet ser mere ud som om det illustrerer en enzymreaktion end et enzym. Det tog fx mig et stykke tid at gennemskue hvor enzymet egentligt var henne. Billedet nedenfor til højre (som godt nok er et coenzym og derfor nok ikke kan bruges) synes jeg fx illustrerer et enzym bedre: 
# Hedder det virkeligt "aktivt site" på dansk?
# Jeg synes det er lidt ulogisk, at der først forklares om "lås og nøgle" modellen hvorefter man får at vide at den er afvist. Derefter kommer den gældende teori om enzymers aktivitet i et nyt afsnit. For mig ville det være mere logisk at have et afsnit der hed "Model for enzymers aktivitet" eller noget lignende og heri blev det beskrevet at den gældende model er udviklet fra "lås og nøgle"-modellen.
# Jeg tror afsnittet "Aktivitetskontrol" passer bedre før afsnittet "Cofaktorer og coenzymer" så man ved hvordan det fungerer inden biprodukter kommer på banen. Jeg er dog ikke sikker, da jeg stort set ikke ved noget om enzymer, så det er muligt at det er logisk i den rækkefølge det er i nu.
Det må jeg sige: en virkelig god evaluering hurtigt.
# Godt forslag, nu har jeg ikke lige undersøgt "hvor" stor en procentdel af enzymproduktionen danske producenter står for, men det er i hvert fald meget og der skal da selvfølgelig være et afsnit.
# Tabellen ser mærkelig ud i IE, men fin i FF, hvilket jo ikke er godt nok. Jeg har bare ikke selv et forslag til, hvordan det skal udbedres.
# Jeg synes faktisk den første model er ret ideel. Det vil måske hjælpe når de røde links bliver oprettet? Et coenzym er på ingen måder et enzym, så det kan ikke bruges, nej, og et enzym er et meget komplekst molekyle, så jeg tror ikke det kan gøres ret meget mere simpelt. Man kunne selvfølgelig tage et enzym uden cofaktor og inhibitor, men den figur, der er vist, er bare god. Jeg har fået et forslag andetsteds fra om at bruge et par linjer billedtekst mere på at forklare figuren, hvilket jeg måske tror er den bedste løsning.
#: Jeg har lavet billedteksten lidt om nu, er det bedre?
# Ja, det hedder det virkeligt. Hvis man søger "aktivt site" på google er de første tre resultater om enzymers aktive sites på sider tilknyttet universiteter.
# Jeg tror "lås og nøgle"-afsnittet kommer først fordi det er mest simpelt og mest alment kendt, men det er nok også lidt misvisende. Vil kigge på det.
# Afsnittet Aktivitetskontrol er nok det mest komplicerede, og jeg tror ikke det er en god idé at rykke det op. Det skal nok mere ses som et sammendrag.
Jeg sprang over ret meget af teksten, da jeg ikke forstod det - det hjælper på hastigheden af evalueringer :-).
Forresten; imponerende god oversættelse!
ad 3) Ja, det er bedre, men jeg synes ikke det er helt godt. Jeg tror at billedet er rigtig godt hvis man ved noget om enzymer og er vant til at se den slags diagrammer. Jeg synes det ser ud som om billedet indeholder mere information end hvad der er nødvendigt for at svare på spørgsmålet "hvordan ser et enzym ud?" Pilene forvirrer mig og det forvirrer mig at det drejer rundt så man ikke kan fokusere på et område for at se hvad det forestiller. Tilsyneladende er der også en "enzymhibitor" illustreret med en "space-filling model" placeret på nogle "sites". Tre begreber der ikke forklares i indledningen.
Artiklen omhandler et ret komplekst emne og jeg synes billedet er unødigt forvirrende for folk der ikke ved noget om enzymer. Det kan risikere at skræmme nogen væk. Jeg er faktisk gladere for de:wikis billede, hvor det ser ud som om det kun er et enzym der er afbilledet.
Hedder det forresten ikke en molekylemodel og ikke en space-filling model på dansk?
ad 5) Jeg synes også det er helt ok hvis "lås og nøgle"-teorien kommer først i afsnittet, så længe det er klart når man læser om det, at det er en tidlig teori, der er videreudviklet til noget mere raffineret. Jeg synes det er unødvendigt at overraske læseren med, at det de sidder og læser om, viser sig at være noget helt andet end de troede.
ad 6) Fair nok, jeg læste det bare som om det var et grundliggende afsnit, der var nødvendig for forståelsen af de tidligere afsnit.
Jeg takker :)
ad 3) Nu har jeg ændret billedet, så der ikke er andre faktorer end selve enzymet. Desuden er det nu et enzym, der formentligt er lidt nemmere at forholde sig til, eftersom det er relativt nemt at forklare, hvad det gør. Der er stadig pile, men det er altså den måde proteiner ofte bliver fremstillet på - et bånddiagram, der viser forskellige ofte forekomne motiver kaldet beta-plader (som er pilene) og alfahelicer (som er spiralerne), det der ligner strenge imellem helicerne og pladerne kaldes "turns", men det bliver forklaret i artiklen bånddiagram. Og til det med molekylemodellen tror jeg svaret er ja.
ad 5) Jeg har indledt afsnittet med en kort bemærkning, som jeg selv synes fungerer bedre, og så ændret strukturen af overskriften. Hvordan ser det ud?
ad 3) Det ser meget bedre ud.
ad 5) Det ser også meget bedre ud.
ad 1) Nu har jeg tilføjet lidt om producenterne og hvornår det startede. Var det, det du havde tænkt dig, eller mangler der mere?
"Jeg har tilladt mig at flytte det følgende afsnit herind, da jeg synes der er bedre styr på det hele så. -- 5. aug 2008, 22:36 (CEST)"
"Følgende samtale er kopiret fra s diskussionsside, da det er gavnligt her."
Ja undskyld jeg forstyrrer igen - det er jo ikke ligefrem fordi du har meldt dig til evig evaluering af denne artikel - men tænkte bare om du lige vil kaste et kig på angivelsen i Ångstrøm nu. Jeg synes selv det er lidt for udpenslet, men det kan godt være, at det er det, der skal til for at det er forståeligt? -- 24. sep 2008, 17:13 (CEST)
Det er helt ok.
Det er måske lidt for udpenslet. Et let nedbarberet forslag:
"Enzymers størrelse angives oftest i antal aminosyrerester, eftersom forskellig form og foldning gør en beskrivelse i rumfangs- eller længdeenheder besværlig, men der findes dog nogle tilnærmende metoder (der blandt andet inkluderer at antage at proteinet er kugleformet), hvilket betyder at et enzym omtrent fylder mellem 8.500 og 345.000 Å3."
Hvor præcist er det med de der 138 Å pr. aminosyrerest? er 8.556 en nedre grænse, på samme måde som jeg har opfattet 62 aminosyrerester som en nedre grænse? For hvis det er det selvfølgelig 8.556 der skal stå. -- 24. sep 2008, 17:50 (CEST)
Jeg har nu ændret det helt igen. Jeg synes det er bedre at lægge vægt på de 138 Å3 (selvom det er ret tilnærmet og kun fungerer hvis sammensætningen ikke er meget ujævn - men faktisk fungerer ret godt alligevel) og så gemme de udregnede tal i en ref, for det er altså meget tilnærmet. Jeg opfatter også s62 og 2.500 som grænseværdier, men det er jo kun lige indtil man finder nogle mindre og større, så jeg er faktisk lidt imod dem og vil helst ikke fremhæve dem yderligere. Jeg tror min nye løsning fungerer fint. Håber du er enig. -- 26. sep 2008, 08:33 (CEST)
Jeg synes det er en rigtig god løsning der er fundet. -- 26. sep 2008, 08:38 (CEST)
Enzymer er generelt meget specifikke, hvad angår, hvilke reaktioner de katalyserer og hvilket substrat, der er involveret i disse reaktioner. Komplementær form, ladning og hydrofil/hydrofob karakter af enzymer og substrater er ansvarlig for denne specificitet. Enzymer kan også udvise et imponerende niveau af stereospecificitet, regioselektivitet og kemoselektivitet. Nogle særlige enzymer kan reagere med mere end et ekstrat og nogle få enzymer, kaldet "brogede enzymer" kan reagere med en relativ bred række substrater. Det er blevet foreslået, at brogede enzymers lidt bredere substratspecificitet er vigtig for evolutionen af nye biosyntetiske veje.
Nogle af de enzymer, der udviser den største specificitet og nøjagtighed, er involveret i kopiering og udtrykning af genomet. Disse enzymer har "proof-reading"-mekanismer (korrektur). Her katalyserer et enzym såsom DNA-polymerase i det første trin en reaktion for derefter at tjekke om produktet er korrekt i et andet trin. Denne totrinsproces resulterer i en gennemsnitlig fejlrate på mindre end 1 fejl per 100 millioner reaktioner i de ekstremt nøjagtige pattedyrspolymeraser. Lignende proof-readingsmekanismer findes også i RNA-polymeraser, aminoacyl-tRNA-synthetaser og ribosomer. -- 6. aug 2008, 10:37 (CEST)
