Jeg finder denne kategori og dens underkategorier dybt usmagelige. At på denne måde kategorisere og klassificere mennesker efter religion og opholdssted troede jeg faktisk hørte til i fortiden. Kategorien bør hurtigst muligt slettes, så Wikipedia ikke sættes i bås med yderliggående højreekstremister. - 25. nov 2007, 13:28 (CET)
 Det gælder vel også kategorier som "Kategori:Kendte danske muslimer", etc.
 Som sagt mener jeg altså du overanalyserer. Dette er kategorier der eksisterer på mange andre wikisprog, inkl hebraisk, mener du den engelske, norske, israelske, etc. wiki er antisemitisk? - og i øvrigt har flere af underkategorierne eksisteret på dansk i lang tid. Der er ikke noget yderliggående højreekstreme i at kategorisere en person efter land og religion - næsten tværtom, jeg kender ingen danske jøder der har noget imod at blive kaldt for en dansk jøde. 25. nov 2007, 13:49 (CET)
Men hvad så med en Kategori:Kristne efter sted? Den må vel så eksplodere, forudsat vi "sidestiller religionerne". -- 25. nov 2007, 14:03 (CET)
Nej, for de fleste er ikke kendt for at være kristne. -- 25. nov 2007, 14:16 (CET)
Hvem i alverden er kendt for at være jøde? -- 25. nov 2007, 17:48 (CET)
Det er der en række finans- og erhvervsfolk, der er - og en lang række andre. -- 25. nov 2007, 19:37 (CET)
 Det er da muligt, at jeg overanalyserer, som Rune X2 skriver. Jeg har derfor skrevet til Datatilsynet, og har med henvisning til kategorierne spurgt om, hvad lovgivningen på området siger om at registrere personer efter religiøs overbevisning. Hvis det viser sig, at de siger god for det, trækker jeg selvfølgelig mit sletteforslag tilbage. Jeg vil følgelig holde jer orienteret om det svar, jeg forhåbenligt får. - 25. nov 2007, 14:28 (CET)
Registreringen sker jo allerede, når vi skriver om folks religion i artiklerne, så spørgsmålet må vel være om man overhovedet må skrive om emnet.. -- 25. nov 2007, 14:36 (CET)
 Jeg har i dag fået et foreløbigt svar fra Datatilsynet, som skriver, at den slags forespørgsler normalt har en svartid på tre måneder. Dog er jeg blevet tilbudt at få et telefonisk svar. Det har jeg så afslået, da det er forbundet med visse vanskeligheder at efterfølgende dokumentere i Wikipedia, hvad der er blevet sagt i en telefonsamtale.
 Jeg har i stedet inviteret Datatilsynet at deltage i denne diskussion, og komme med nogle generelle kommentarer vedrørende det, at registrere folks religiøse overbevisning i et opslagsværk.
 Så der er ikke meget andet at gøre lige nu, end at afvente et indlæg fra Datatilsynet. - 29. nov 2007, 14:56 (CET)
Jeg kan overhovedet ikke se, at dette har med religion eller antisemitisme at gøre. At nogen er en "polsk jøde" er da et lige så neutralt faktum som at være dansk-amerikaner. -- 29. nov 2007, 15:39 (CET)
Langt om længe har jeg modtaget et skriftligt svar fra Datatilsynet. Her kommer brevets ordlyd:
Datatilsynet kan oplyse:
Persondataloven gælder ifølge lovens § 1, stk. 1, for behandling af personoplysninger, som helt eller delvis foretages ved hjælp af elektronisk databehandling, og for ikke-elektronisk behandling af personoplysninger, der er eller vil blive indeholdt i et register.
Oplysninger om afdøde anses for personoplysninger og er dermed omfattet af persondatalovens regulering i samme udstrækning som efter den tidligere gældende retstilstand.
Dette indebærer, at allerede behandlede oplysninger efter personens død fortsat vil være omfattet af loven – i hvert fald en vis tid – hvis der ud fra en konkret vurdering fortsat er et beskyttelsesbehov. Det indebærer også, at indsamling og efterfølgende behandling af oplysninger om afdøde personer skal opfylde lovens betingelser, hvis der foreligger et særligt beskyttelsesbehov.
Efter persondatalovens § 2, stk. 2 finder loven ikke anvendelse, hvis det vil være i strid med informations- og ytringsfriheden, jf. Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 10, ligesom det af lovens § 2, stk. 10, 2. pkt., fremgår at alene bestemmelserne i lovens §§ 41, 42 og 69 finder anvendelse såfremt behandlingen af oplysninger udelukkende sker med henblik på kunstnerisk eller litterær virksomhed. 
I det omfang en behandling er omfattet af lovens anvendelsesområde, er det i persondatalovens § 7, stk. 1, bestemt at der som udgangspunkt ikke må behandles oplysninger om bl.a. religiøs overbevisning.
I lovens § 7, stk. 2 - 8, findes en række undtagelser til § 7, stk. 1.
Bestemmelsen i stk. 1 finder f.eks. ikke anvendelse, hvis den registrerede har givet sit udtrykkelige samtykke til den pågældende behandling, jf. § 7, stk. 2, nr. 1.
I den forbindelse bemærkes, at den registreredes samtykke i lovens § 3, nr. 8, er defineret som enhver frivillig, specifik og informeret viljestilkendegivelse, hvorved den registrerede indvilger i, at oplysninger, der vedrører den pågældende selv, gøres til genstand for behandling.
Bestemmelsen i § 7, stk. 1, finder endvidere ikke anvendelse, hvis behandlingen vedrører oplysninger, som er blevet offentliggjort af den registrerede, jf. § 7, stk. 2, nr. 3.
Der kan endvidere henvises til Datatilsynets udtalelse af 17. september 2007 .
Datatilsynet håber herved at have besvaret Deres henvendelse. Såfremt De måtte have yderligere spørgsmål, er De velkommen til at kontakte undertegnede, gerne telefonisk.
Med venlig hilsen
Anders Thøgersen
Om det kaster lys over diskussionen, eller blot formørker den, vil jeg overlade til andre at bedømme. Et er nok sikkert. Svaret kræver vist op til flere gennemlæsninger, inden der kan konkluderes på det. Hvis svaret bør indgå i en eller anden databank på Wikipedia, har jeg brug for en email-adresse, jeg kan videresende det til. - 10. jan 2008, 13:52 (CET)
