Denne retningslinje behandler de , der specifikt kan gælde for (primært) virksomheder og (sekundært) foreninger. Eftersom mange organisationer er foreninger, der tjener penge, kan det være praktisk at behandle dem som virksomheder i denne forbindelse. Disse foreninger omfatter bl.a. idrætsforeninger, fagforeninger og politiske partier. Der kan dog gælde nogle lidt andre regler for disse foreninger i visse tilfælde – og de er så beskrevede i det pågældende afsnit.
Den generelle grundregel er, at der skal være opnået væsentlige resultater, som er anerkendelsesværdige på minimum nationalt niveau. Resultaterne behøver ikke at bestå i store avisoverskrifter, men f.eks. ved, at man gennem en længere årrække har udvidet virksomheden betragteligt – dvs. almindelig vækst. Er der derimod blot tale om et lokalt eller nystiftet firma, forening eller afdeling som så mange andre, vil det til gengæld ikke være nok.
## Artiklens indhold.
Det konkrete indhold af en virksomhedsartikel afhænger naturligvis af hvilken virksomhed, det drejer sig om. Men der er nogle ting, der som minimum bør være med:
Desuden bør det for de enkelte faggrupper beskrives, hvem der er de største aftagere af produktionen/største kunder og bedst sælgende produkter/højest anerkendte ydelser. For f.eks. Odense Staalskibsværft vil det være oplagt at henvise til A.P. Møller - Mærsk, mens Norman Foster opnåede stor anerkendelse for St. Mary Axe 30.
I øvrigt:
## Virksomheder, der "pr. definition" er notable.
Det er ikke alle virksomheder, der har gjort eller opnået noget, der gør, at der skal være en Wikipedia-artikel om dem, men det lader sig næppe gøre at trække en klar grænse. Man kan dog fremhæve en række virksomheder, som pr. definition er notable.
Bemærk, at nedenstående oplistning på ingen måde er komplet. Der er adskillige andre virksomheder, der også er notable.
Selvom virksomheden ikke opfylder de ovenstående krav, kan den alligevel være notabel, hvis den har opnået særlig omtale eller leverer en ydelse, der har væsentlig betydning/værdi for landet.
## Særligt for foreninger.
Der gælder det samme for virksomheder og foreninger: Generelt set skal man have opnået væsentlige resultater for at blive notabel. Den skal altså have opnået særlig omtale eller levere en form for ydelse, der er af væsentlig betydning/værdi/interesse for andre end medlemmerne.
Desuden forudsættes det at medlemskab er frivilligt og ikke en følge af klausuler (f.eks. antenneforening i forbindelse med bolig) eller, at alle i en given sammenhæng automatisk bliver medlemmer (f.eks. elevforeninger på skoler). Medlemskaber alene med henblik på at kunne deltage i bestemte arrangementer tæller heller ikke.
Hovedprincippet for artikler om sportsklubber er, at de allerstørste klubber i de respektive sportsgrene er automatisk er notable. Når disse er blevet beskrevede, kan man gå ned i niveau. Man skal altså gå oppefra og nedefter i udbygningen, da de højererangerende klubber alt andet lige må formodes at have større interesse.
Skoler er i udgangspunktet først notable, når der, foruden stamdata som elevtal, alder, inspektør o.l., kan skrives særlige forhold for den enkelte institution, eksempelvis omtale i J.P. Trap/Trap Danmark, særlig arkitektur eller andet der har medført nævneværdig medieomtale.
 Uddybende artikel: 
Ligesom der er en række virksomheder, der pr. definition er notable, så er der også mange, der ikke er det, simpelthen fordi de ikke har gjort sig bemærket nok. Sat lidt på spidsen er det for eksempel ikke nok at stå i De Gule Sider eller have en butik i det lokale indkøbscenter. Der skal noget mere til, og selv da er det ikke nødvendigvis nok. For mange brancher gælder nemlig, at antallet af aktører skal tælles i tusinder, hvis ikke millioner, hvorfor det at være medlem simpelthen ikke er noget særligt og normalt ikke giver anledning til interesse i en større kreds.
Tilsvarende er det også nødvendigt at have været på banen i et stykke tid, så man kan være sikker på, at det ikke bare er en døgnflue, men noget der faktisk har interesse på længere sigt og vel at mærke også for andre end de involverede.
Følgende er "ikke notable nok", med mindre de er blevet endog usædvanligt kendte på det (for eksempel pga. kontroversielle produkter/metoder). De kan imidlertid være notable af andre årsager.
Bemærk, at heller ikke denne liste er komplet. Der er adskillige andre virksomheder, der heller ikke er notable nok.
## Særligt for foreninger.
Derudover er det heller ikke nok, at der er en artikel om virksomheden/foreningen på et eller flere andre sprogudgaver af Wikipedia. De andre sprogudgaver kan nemlig have andre kriterier end den danske. Eller der kan være tilfælde, hvor artiklen modsat ikke er i overensstemmelse med deres kriterier, men bare ikke er blevet slettet endnu.
## Selvbiografier og tæt på.
 Uddybende artikler: og 
Uanset, om en virksomhed er notabel eller ej, bør artiklen ikke skrives af dens medarbejdere, ejere, aktionærer eller større samarbejdspartnere (f.eks. reklamebureauer). Desuden bør fremtrædende konkurrenter og folk, der er eller har været involveret i klage- og retssager vedrørende firmaet også undlade at skrive. Dette hænger sammen med, at disse persongrupper kan forventes at have personlig og økonomisk interesse i sagen og derfor er ude af stand til at skrive neutralt.
For en forening bør artiklen tilsvarende heller ikke skrives af folk med tillidsposter, f.eks. bestyrelsesmedlemmer, bladredaktører og revisorer, da de har en personlig interesse, der ligger udover de almindelige medlemmers. Ligeledes bør eventuelle konkurrerende foreninger og folk, der er eller har været været involveret i interne eller eksterne sager vedrørende foreningen også undlade at skrive. Igen fordi disse kan forventes at have en personlig interesse i sagen og derfor er ude af stand til at skrive neutralt.
