Jeg kan ikke se, at Herfølge Privatskole har meriter nok til at kunne tilkomme en artikel her. 
 Kommentar - Det er sjældent et stærkt argument, at der i dag er stribevis at artikler om emner, der heller ikke er notable. Skolers notabilitet har tidligere været drøftet bl.a. . Som det fremgår af den konsensus, der vel nærmest blev opnået sidste gang, så kan mange af de ellers unotable skoler skrives ind i artiklerne om de enkelte byer, eller skrives ind i en artikel Skoler i Herfølge eller Skoler i Køge kommune. Skal vi åbne op for, at alle skoler skal have en artikel, så bør vi tage den på brønden. 15. maj 2011, 22:08 (CEST)
 Kommentar - Til EosKøge: Når mit forslag "gik ud over" Herfølge Privatskole, var det, fordi jeg faldt over din ændring i artiklen. De andre skoler havde jeg ikke set. Det har jeg nu, og bortset fra en (Andst), evt. to (Langelinie), kan jeg heller ikke se, at der er noget i dine eksempler, der berettiger til disse artikler. Prøv lige at læse indledningen til , særlig punktet med 'Hvor "unikt" er emnet?' Jeg har en fornemmelse af, at du går eller har gået på Herfølge Privatskole, og så er den måske nok unik for dig, lige som min folkeskole var/er det for mig - men jeg kan altså godt se, at min gamle skole på ingen måde skiller sig ud fra hundredvis af andre skoler i landet, så derfor vil jeg ikke drømme om at skrive en artikel om den. Mvh. 15. maj 2011, 23:06 (CEST)
 Kommentar - Hvis denne skole skal slettes, skal en del andre skoler vel også slettes? -- 17. maj 2011, 16:49 (CEST)
Ja, jævnfør . De må jo været sneget ind på et tidspunkt, hvor der ikke rigtig har været opmærksomhed på det. Men jeg vil gerne understrege, at ikke "alle" skoler skal slettes; hvis der er noget interessant at skrive om dem, som ikke også gælder for dusinvis af andre skoler, må de gerne blive stående. -- 17. maj 2011, 17:16 (CEST)
 Kommentar - Nutidens skoler har en vis naturlig almen interesse som offentlige institutioner, ligesom de i reglen tæller i snesevis af lærere og hundredevis af elever (vi ser bort fra de nyoprettede friskoler, der synes at være på mode). Derudover har vi jo alle gået på en eller flere skoler, og mange har børn i dem, så også på den led har de en vis interesse. Endelig kan de i modsætning til butikker ikke bare lige oprettes eller nedlægges fra den ene dag til den anden, tværtimod bliver sådan noget gerne udsat for offentlig debat. Til gengæld er det et problem, at folk som regel kun er interesseret i deres egen skole. Det betyder at der højrisiko for, at forfatteren er tæt på. Mens samleartikler nærmest er håbløse at efterspørge, for der er ikke interesse for de andre skoler i området, hvorfor de kun lige får en linie hver - i bedste fald.
I det aktuelle tilfælde er det et problem, at der kun står det allermest elementære. Og det må i denne sammenhæng simpelthen anses for for lidt. -- 31. maj 2011, 23:47 (CEST)
Jeg synes, at en artikel er notabel, når der er noget, som gør det interessant for en større flok at læse. At du og jeg ikke finder den interessant er ikke noget, som jeg mener gør os berettigede til at slette den. Der er jo helt sikkert en eller anden elev, ansat eller bekendt til en, der synes, at det kunne være interessant at læse. Fordi skoler fungerer i så mange år bliver der efterhånden tusinder, der vil læse en sådan artikel. Det er der, jeg er enig med Dannebrog. -- 5. jul 2011, 16:27 (CEST)
  Kommentar Ikke alle kirker er notabel. Tænk for eksempel på Jehovas Vidners rigssale, eller mormonekirker, eller pinsekirker. De er slet ikke alle notabel. Derfor synes jeg ikke at dette argument holder. -- 21. jun 2011, 11:39 (CEST)
 Kommentar - Det kan jeg da heller ikke se at de ikke skulle være. Når nu vi generelt tillader folkekirker. Hvis de andre så er lige så etablerede og har lige så mange tilsluttede, så kan jeg da ikke se noget problem. Nu ved jeg intet om hvordan Jehovas Vidners rigssale fungerer eller er indrettet, men hvis de er lige så etablerede som friskoler, så vil jeg holde fast ved mit argument. Skoler er også mindst lige så notable som alle mulige fodboldklubber, vi også tillader efterhånden. Selvom en klub har et hold i serie 2 og et i serie fem betyder det ikke, at der er ret mange, der kender den. Nu er jeg kommet ud på et sidespor. Min holdning er, at alle de børn, der går på skolen og deres forældre kender den. Den har eksisteret siden 1988 og har derfor allerede en del år på bagen. Derfor er der også en del flere, der kender den. Alle i Herfølge har desuden sikkert hørt om skolen og for mange vil det være et seriøst alternativ, når de skal vælge skole. Jeg kan slet ikke se, at skoler skulle falde for notabilitet. Som det også nævnes længere oppe, er der jo ikke pladsmangel på Wikipedia, og jeg synes ikke det er fuldstændig anarkisk at bruge den plads på en veletableret skole. -- 21. jun 2011, 12:10 (CEST)
 Kommentar - Jeg synes problemet er, at der ikke er noget i artiklen, der ikke kunne passe på hundredvis af andre (fri)skoler i landet. Så kan emnet være nok så interessant for nok så mange mennesker; de får bare ikke nogen brugbar, encyklopædisk information ud af artiklen. -- 21. jun 2011, 13:09 (CEST)
 Kommentar - Jo det vil jeg da gerne være enig i, men så er det jo fordi artiklen er lettere uencyklopædisk og ikke at den ikke har notabilitet. -- 21. jun 2011, 13:15 (CEST)
 Kommentar - Jeg synes bestemt heller ikke, at sammenligningen med kirker holder. Ingen skoler i Danmark har 1000 års historie og brug bag sig, så altid kun at tage udgangspunkt i nutiden er historieløst. Denne skole har kun eksisteret siden 1988! Hvis det kun handler om kvantitative argumenter, må en lagerhal på 51.660 kvadratmeter være lige så vigtig som Christiansborg. "Vi har masser af plads"-argumentet dukker også op med jævne mellemrum, men det bliver det ikke bedre af. At indhold er tilgængeligt andetsteds på Internettet betyder ikke, at det også skal ligge på Wikipedia. Det ville være meget bedre for kvaliteten med artikler, der samler flere lokalhistoriske oplysninger, herunder om skoler, men alle skoler etc. skal åbenbart have deres "15 minutes of fame" i form af to linjer på Wikipedia. -- 22. jun 2011, 13:56 (CEST)
 Kommentar - Jeg kunne godt taenke mig holde kirke-skole sammenligningen lidt op - ikke mindst fordi jeg ogsaa selv brugte den: Hvad er det der gør at ingen har stillet spoergsmaalstegn ved Abildgård Kirke, der er opfoert i samme periode som Abildgårdskolen der er ramt af ? Er det fordi den er bygget i roede mursten i modsaetning til mange andre kirker? Den kirke har ikke 1000 aars historie - institutionen har ganskevist mens folkeskolen "kun" har et par hundrede aars historie som institution. --Henrik (, ) 23. jun 2011, 08:16 (CEST)
 Kommentar Jeg kender ikke Abildgårdskolens arkitektur. At ingen har sat spørgsmålstegn ved Abildgård Kirke skyldes nok, at den er tegnet af en kendt arkitekt, og at den hører til gruppen af modernistiske kirker i Danmark. De fleste af disse nyere kirker er æstetisk unikke og fornyende. Derfor er kirkeartiklen - modsat skoleartiklen - også allerede over stub-niveau og kan sagtens udvikles videre til en god artikel. Man kan tilføje, at alle folkekirker - modsat skolerne - er beskyttet af fredning som en anerkendelse af disse kvaliteter. I øvrigt stammer ca. 1.650 af Danmarks ca. 2.400 folkekirker fra den romanske periode, dvs. 800-1000 år gamle. Det forekommer mig lidt vel polemisk, at mit argument skal vendes på hovedet: Som jeg skrev tidligere, kan en skole være notabel, hvis den har en lang historie og/eller interessant arkitektur (fx Sølvgades Skole). Det er ikke et enten-eller. -- 23. jun 2011, 09:38 (CEST)
 Det var nu ikke for at skærpe stridsøksen, men det virkede på mig som om, at du argumenterede for at nye bygninger automatisk skulle være notable på Wikipedia, blot fordi de tilhørte en 1000 år gammel institution (folkekirken), mens nye bygninger der tilhørte en kun 200 år gammel institution (folkeskolen) ikke nødvendigvis var det. I øvrigt er folkekirkens bygninger netop ikke fredede, men nyder beskyttelse efter folkekirkeloven. Det følger nemlig af fredningslovens §5 at bygninger under folkekirken er undtaget fra fredningsloven. Dette gav i øvrigt en politisk debat så sent som i marts i år om middelalderkirkerne (se f.eks. Kristeligt Dagblads artikel). Derfor er føromtalte Abildgård Kirke hverken fredet eller erklæret bevaringsværdig af Kulturarvsstyrelsen (kilde), men blot en registreret bygning "til biograf, teater, erhvervsmæssig udstilling, bibliotek, museum, kirke mv.". --Henrik (, ) 5. jul 2011, 08:39 (CEST)
 Folkekirkens kirker kan ikke nedrives uden tilladelse fra kirkeministeren (de facto: Nationalmuseet) eller ombygges efter tilladelse fra stiftet - i daglig tale er de derfor "fredede". Denne ordning skyldes, at kirkerne blev beskyttet længe før, at andre bygningstyper blev det. Den politiske diskussion i foråret var delvist baseret på en misforståelse, for i det øjeblik, at beskyttelsen af folkekirkerne ophæves, bliver middelalderkirkerne automatisk fredet efter bygningsfredningsloven, eftersom alle bygninger opført før 1536 automatisk bliver fredet uden sagsbehandling. -- 5. jul 2011, 15:35 (CEST)
 Kommentar Vi skal holde argumenterne adskilt. 
"At vi ikke mangler plads" betyder jo ikke at vi bare fylder 500.000 artikler med stubs, som er intet sigende. Desuden er det et dumt argument da fx "Encyclopedia Britannica" heller ikke mangler plads. De fylder den altså kun med kwalitetsartikler. Og dette skulle også være vores krav. Kvalitet frem for kvantitet. 
Notabiliteten bliver først opnået når der er noget særligt at melde. Du vil heller ikke finde hvert lystfiskeribåd, gade, bager, havn, osv. på Wikipedia. Havnen i Vang for eksempel er meget gammel. Det har et havn, nogle huse, et toilet, osv. Meget sjovt at kigge på, men det er bare ikke særligt. Så mange havner er det sammen. Gudhjems havn er måske notabel fordi båden til Christiansø ligger til i dette havn. Alligevel har den ikke artikel for sig. Rønne Havn er skrevet på nl.wikipedia, men ikke på det danske. Sådan er det bare. Dette skole har ikke noget særligt. Derfor skal den ikke anses for notabel. Kirkers alder og arkitektur gøre dem meget nemt notabel. Der er meget at fortælle om. 
De fleste skole er ikke mere end 20-30 år gammel, og man kan ikke forvente at de er notabel, bare fordi de har et par klasseværelser, lærere og elever. -- 22. jun 2011, 18:12 (CEST)
Så er vi enige: Kvalitet frem for kvantitet. Jeg vil derfor på ingen måde opfordre til at skrive substubs, men jeg vil heller ikke opfordre nogen til at slette disse. Hvad er der galt med dem? De skader jo ikke nogen. Se desuden en kommentar længere oppe på siden, som jeg har skrevet som svar på Amjaabcs spørgsmål. -- 5. jul 2011, 16:27 (CEST)
## Nyt indhold.
Jeg har forsøgt at lave opslaget til en fin lille artikel og synes faktisk den er bemærkelsesværdig på et par punkter. Jeg håber ikke arbejdet har været spildt og at I vil genoverveje sagen. -- 22. jun 2011, 20:15 (CEST)
