Nidarosdomen er Norges vigtigste kirke. Den er i dag en luthersk domkirke og menighedskirke og betragtes både som Norges nationalhelligdom og som kroningskirke (selv om der ikke længere foretages kongekroninger i Norge). I den norske grundlov blev det fastslået at Kongeriget Norges regent skal krones i Trondheim. Nidarosdomen blev sidst benyttet som kroningskirke i 1906, da Haakon 7. blev kronet. Efter afskaffelsen af kroningsceremonien er regenten blevet velsignet i kirken. De norske kronregalier opbevares i kirken.
I middelalderen havde kirken også det højstemte tilnavn "«Cor Norvegiae»" (Norges hjerte), da den var Olav den Helliges gravkirke. Et mere almindeligt navn var "Kristkirken i Nidaros", for selv om den var stærkt knyttet til Skt. Olav, var den ikke indviet til ham. 
Kirken og Olavs grav blev et vigtigt pilgrimsmål for hele Nordeuropa, skønt det også er bevisligt, at der kom pilgrimme fra mange andre dele af den kristne verden. I middelalderen var Nidarosdomen katedral for en katolsk ærkebiskop (før 1153: biskop), og ærkebispedømmet Nidaros' kirkeprovins omfattede bispedømmer i hele Norge og de daværende eller tidligere norske, oversøiske lande.
