## Hjemtagelsen.
Jeg har i sandkassen, som jeg sjældent bruger, men her finder nødvendig som start, påbegyndt en tekst om den i medierne højt eksponerede hjemtagelse af 3 kvinder og 14 børn, som har siddet i internering i en fangelejr i Rojava. Det første spørgsmål er at finde en relevant titel til denne artikel. Jeg er meget i tvivl og vil være glad for gode råd i den forbindelse. Dernæst er der nogle juridiske spidsfindigheder, jeg har sat mig ind i, men ikke fuldt ud kan overskue. 1) Ved lov 38 2019/20 har Folketinget givet regeringen bemyndigelse til "administrativ fratagelse af statsborgerskab" for personer med dobbelt statsborgerskab. Men børnene kan ikke fratages deres ret, som vel reelt er indfødsret, indtil de fylder 18 år. Mødrene er delt i to grupper: Den ene har kun dansk statsborgerskab og kan derfor, så vidt jeg kan se, ikke fratages dette, fordi det vil gøre dem statsløse. Den anden har dobbelt statsborgerskab, og i alt fald 2 med i alt 5 børn er frataget det danske. Men hvis det andet land er i en retstilstand, der kan være livstruende for dem, kan de ikke henvises hertil. Og hvad gør man så? Og hvad med deres børn, som er ligestillede med børnene i gruppe 1?
De hjemtagne er ved 3 forskellige byretter varetægtsfængslede, men ikke for terrorhandlinger, derimod for "tilslutning til en terrorgruppe", hvor strafferammen er 5 år. Betyder det, at Lov 38 ikke kan anvendes? Og kan det påvirke de tilbageblevnes muligheder? Som jeg har læst det i medierne, er ledende eksperter i strafferet uenige. Den uenighed skal naturligvis fremgå af artiklen. Men kan nogen af jer udmærkede mennesker og flittige bidragydere afklare nogle af dise spørgsmål? () 10. okt 2021, 18:46 (CEST)
