Samlebåndet er et industrielt værktøj, hvor man samler en masse små dele til en større del. Samlebåndet opstod i starten af 1900-tallet, og var startsskuddet på verdens første masseproduktion. Med samlebåndet blev det muligt at producere varer hurtigere end nogenside før. Verdens første samlebåndsproduktion begyndte d. 1. april 1913. 
## Ford T og samlebåndets begyndelse.
Bilmærket Ford Motor Company var den første virksomhed til at indføre samlebåndet i stor skala. Samlebåndsarbejdet blev hovedsageligt brugt til at samle bilmodellen Ford T. Samlebåndet fik prouktionen af Ford T til at stige. Samlet blev der produceret 15 millioner eksemplarer af bilen i perioden 1908-1927. Denne enorme produktion resulterede i et prisfald af bilen, og Ford T anses for at at være den første bil, middelklassen havde råd til at købe. Den billige pris er en del af Ford Ts store success.
## Samlebåndets opbygning.
Samlebåndet består af et langt bånd (dengang dampdrevet), der transporterer produktet igennem en stor arbejdshal. Arbejderne står langs samlebåndet og samler produktet mens det kommer kørernde ned. 
## Arbejdsformer.
Grunden til, at produktionen af Ford T steg markant efter indførelsen af samlebåndet var, at man ikke længere behøvede faglærte arbejdere, der skulle bygge de enkelte biler helt fra starten. Ved samlebåndet fik hver arbejder én plads og skulle udføre én form for arbejde. Dette kunne f.eks. være at sætte hjul på bilen. Der skulle derfor færre kompetencer til at gennemføre arbejdet. Dette gjorde. Samlebåndet gjorde arbejdet systematisk. Man kunne sætte det ene hjul på efter det andet, i stedet for at bekymre sig om resten af produktionens forløb. Arbejdet var så ensformigt at arbejderne sagde op hos Ford, og Ford måtte udskifte hver stilling ca. 4 gange årligt. Dette reulterede i en lønforhøjelse, så lønnen kom op på $5 om dagen, hvilket var det dobbelte af en gennemsnitlige løn i starten af 1900 tallet i USA. 
Sammen med samlebåndsproduktionen opstod begrebet tidsstudier.
Samlebåndet blev et af de store symboler på de forandringer som industrialiseringen førte med sig..
Det gik hurtigt. I 1919 etablerede Ford den første fabrik i Norden. Fra Fords samlebånd trillede 14 nye biler ud, dagligt, men efterspørgslen var meget meget højere og derfor åbnede han en ny fabrik i 1924. Dette var formentligt den største samlebåndsproduktion hidtil i Europa.
Rendyrket linieproduktion - Ind af denne ene ende kom de enkelte dele og ud af den anden ende kørte de færdige og testede biler. På den nye fabrik kunne man nu producere 225 biler om dagen.
Denne produktionsform slog hurtigt igennem og samlebåndet spredte sig hurtigt til andre produktioner. Det moderne rullebånd blev bl.a. indført i 1929 på Kjøbenhavns skofabrik.
Samlebåndsarbejdet i dag er blevet meget mere højteknologisk. Skærme viser hvad der skal bygges og hvordan, samtidig med at lamper lyser hvis du tager det forkerte værktøj. Arbejdernes rolle har ændret sig fra at stå på en lang række til, at de nu sidder i grupper.
Der er også rotation på arbejdet så de skiftes til at udfører de forskellige opgaver på samlebåndet.
Det betyder selvfølgelig at nedslidningen af kroppen mindskes, fordi man får bevæget kroppen forskelligt på en arbejdsdag.
Meget samlebåndsarbejdet foregår nu i u-lande, mens at mange af arbejderne på samlebånd fabrikkerne er blevet skiftet ud med robotter. De kræver hverken hvile eller bedre arbejdsforhold. 
## Fordisme og Henry Ford.
Fordisme er et begreb som bruges for at beskrive arbejdsorganisationer med høj grad af specialisering og centralisering. Navnet ”Fordisme” stammer fra den amerikanske industrileder Henry Ford og hans ideer om samlebåndsproduktion af biler i begyndelsen af 1900-tallet. Et princip udviklet til at forsyne et stort marked med generelle produkter, i stedet for at man, som man gjorde førhen, producerede produktet i hånden og derfor producerede færre produkter på samme mængde tid. Grundet masseproduktionen af bilerne var det muligt for Ford at have meget lavere priser end hans konkurrenter, hvilket fortsat bidrog til hans succes.
Henry Ford (30. juli 1863 – 7. april 1947) ejer og grundlægger af Ford Motor Company inc. Henry Ford er også krediterede som opfinderen af samlebåndet. Han brugte den viden han havde fået om scientific management fra Fredrick Winslow Taylor. Samt en ide han havde fået fra sin ven William ”Pa” Klann efter et besøg hos Swift & company’s Slaghterhouse. De havde der et ”skillebånd”, hvor slagterne stod i en linje og hver havde ansvaret for at amputere en kropsdel fra de dyr, der nu skulle slagtes. Henry Ford syntes godt om den idé, at hver mand havde ansvaret for en lille opgave og brugte det derfor på hans bilfabrik. Dette resulterede i, at de kunne masseproducere kvalitetsbiler uden alt for store omkostninger. Det endte med at være en succes og Ford Model T blev meget populær. Nu havde selv middelklasseamerikaneren råd til en bil. 
Fordismen bygger på tre grundprincipper:
Disse principper, sammen med den teknologiske revolution i Henry Fords levetid, muliggjorde at hans revolutionerende form for produktion og arbejde, kunne blomstre.
Det mest revolutionerende af Fords ideer, var at bryde komplekse og komplicerede opgaver ned i mindre simple opgaver således at produktionen blev mere effektiv. Eksempelvis kunne man have én mand til at udføre et kompliceret stykke samlearbejde på, måske 20 minutter eller man kunne, som Ford gjorde, bryde denne opgave ned i fem små opgaver og tildele fem forskellige personer hver deres del af opgaven og de ville bruge 2 minutter på det hver.
