 var en episode under , hvor kontraktpriser for visse fra de nyligt introducerede og populære nåede ekstraordinære højder. Den helt store stigning begyndte i 1634 og endte i et dramatisk kollaps i februar 1637. Tulipanboblen betragtes generelt som den første , som er beskrevet. På mange måder var tulipanmanien mere et fænomen end en . Den havde ingen kritisk indflydelse på den , der var en af verdens største økonomiske magter i 1600-tallet. Begrebet "tulipanmani" eller "tulipanboble" bruges nu ofte som en metafor for en stor økonomisk boble, hvor prisen på en vare afviger voldsomt fra dens indre værdi.
Formelle opstod i Holland i 1600-tallet, og de mest notable var tulipanmarkedet på toppen af tulipanboblen. I februar 1637, hvor tulipanmanien toppede, blev enkelte tulipanløg solgt for mere end 10 gange en udlært håndværkers årsindkomst. Nogle moderne økonomer har foreslået en rationel forklaring frem for en spekulativ mani som årsag til stigning og fald i priserne. Eksempelvis havde andre varer som også en høj pris, da de blev introduceret, og prisen faldt også, da de blev mere udbredt. Høje priser kan også være drevet op af forventning om et dekret fra parlamentet om, at kontrakter kunne annulleres mod et mindre beløb. Det betød lavere risiko for køberne.
Begivenheden i 1637 blev bredere kendt i 1841 med udgivelsen en bog af skotske Charles Mackay, der skrev, at der på et tidspunkt var tilbudt 5 hektar jord for et enkelt løg fra tulipanen "Semper augustus". Mackay påstod, at mange investorer blev ruineret, da priserne faldt, og at den hollandske handel led et stort tab. Mange moderne forskere mener, at tulipanboblen ikke var så destruktiv, som han har beskrevet, men var begrænset til en gruppe borgere i visse byer. ("Læs mere..")
