De to færøske kategorier Personer fra Klaksvik og Personer fra Torshavn står pt. med accenter over hhv. i-et og o-et. Det er korrekt færøsk, men upraktisk når man skal arbejde med dem, da accenterne ikke nødvendigvis findes på tastaturet. Jeg foreslår accenterne fjernet, så kategorinavnene er stavet udelukkende med alm. bogstaver (som i den første linje af dette indlæg). Dvs.  Flyt til Personer fra Klaksvik‎ og Personer fra Torshavn‎. Mvh-- () 16. feb 2013, 00:17 (CET).
 Flyt ikke - í og ó er faktisk lettere at skrive end K og T, da man trykker ´ og derefter i eller o, og ikke behøver holde to taster nede samtidig. -- () 16. feb 2013, 06:11 (CET)
* KommentarOK, det er sikkert mig, der har et primitivt tastatur på den lille udenlandske computer, jeg sidder med. Men derudover er der kriteriet om alm. praksis på dansk. Begge bynavne staves af langt de fleste danskere uden accenter. Og særligt i kategorier burde det være unødvendigt med særtegn. Der findes jo en separat færøsk wikipedia, så det burde være dansk praksis, der gjaldt.-- () 16. feb 2013, 12:30 (CET)
En ting, som vi også er nødt til at overveje tilbagevendende, er om de "danske navne" faktisk er dem, der bruges på dansk i dag. Mit bud er at vi ganske mange steder stille og roligt går over til at benytte de lokale navne, hvad enten det "danske navn" så er en dansk variant af et navn eller en rest fra kolonitiden. Dette giver naturligvis nogle sære situationer hist og her, og nogle steder er nogle navne "på dansk" og andre navne "på lokalt". -- () 18. feb 2013, 13:24 (CET)
"Bør" kan være en glimrende rettesnor, men virkeligheden spiller også ind. Jeg har således oplevet, at folk, som skriver på dansk om Samogitien, faktisk kalder området for "Žemaitija". Vi er nødt til at tage diskussionen sag for sag. Hvad udtale angår, så er det naivt at tro at det bliver mere gennemskueligt, blot fordi man holder sig til de 29 bogstaver i det danske alfabet - Göteborg, Lyon og Aachen er glimrende eksempler på dette. -- () 18. feb 2013, 13:49 (CET)
 Nu er Göteborg vel strengt taget ikke translittereret og jeg er enig i at translitteration ikke medfører at udtalen nødvendigvis bliver fuldstændig korrekt, især ikke hvis evt. accenter droppes. Men det giver dog læseren en mulighed for at danne sig et lydbillede. Og dermed bliver artiklen i det mindste læsbar, imodsætning til de to islandske artkler jeg tænkte på ovenfor (kan dog desværre ikke huske hvilke der var tale om). -- () 18. feb 2013, 14:02 (CET)
