Siden Odessa foreslås flyttet til Odesa.
Den første linje i artiklen lyder således:
Dvs. det fremgår at den ukrainske måde er Odesa og den russiske er Odessa. Dvs. det korrekte må være med 1 s.
Google giver en overvægt af ss men ligesom med Kyiv så har de store medier ændret skrivemåde, så de i nyere artikler primært skriver med enkelt s. Dvs. det bliver mere og mere brugt at skrive med s.
På berlingske.dk giver det tilsyneladende direkte en fatal fejl at forsøge med ss https://www.berlingske.dk/search?query=odessa
Den store danske bruger også s https://denstoredanske.lex.dk/Odesa
 Flyt ikke -- () 19. dec. 2022, 21:11 (CET) - Ændret til Flytikke. -- () 20. dec. 2022, 14:35 (CET)
 Flyt ikke - Hvor Kyjiv entydigt er Ukraines hovedstad, og har over en længere periode haft en ukrainsk befolkningsandel på over 80%, hvorimod den russiske befolkningsandel dér lå omkring 13% ved folketællingen i 2001, så har Odessa alle dage være meget mere kosmopolitisk, og med en befolkningssammensætning, der har været meget mere blandet gennem tiden, og som også har undergået store ændringer gennem årene. Ved folketællingen i 2001 udgjorde russere således stadig 29% af Odessas befolkning og ukrainere en smule over 60%, hvilket dog er et relativt "nyt" fænomen med en så "høj" koncentration af ukrainere i Odessa, da ukrainere så sent som i 1939 kun udgjorde lidt under 30% af byens befolkning (i 1897 var andelen under 10%). "Odessa" er også historisk, kulturelt og navnemæssigt så sammenknyttet med resten af verden, så det vil virke mildest talt omsonst at adskille byen, der er ophavet til dette navn fra sit eget kendte navn. Mindst 13 andre byer rundt om i verden hedder Odessa (ingen lokaliteter af betydning udenfor Ukraine ser ud til at gå under navnet "Odesa") foruden et antal andre geografiske lokaliteter, adskillige personer bærer fornavnet Odessa, Odessa er anvendt som titler eller del af titler for bøger, film, TV, musikalbums, rock- eller popsange, tillige navnet på mytiske organisationer i såvel "den virkelige verden" som i spil og også navnet på en yacht mm. Jeg finder det såvel svært, som uencyklopædisk at forsøge at adskille disse forskellige former for brugen af "Odessa" ad, ved at introducere en "ny" stavemåde for selve byen ved Sortehavet. () 19. dec. 2022, 21:17 (CET)
 Mht. "ny" stavemåde så kunne man jo så også argumentere for at Aarhus ikke burde have været omdøbt og derfor stadig skrives med Å fordi sådan har man gjort i mange år. 
Det er nu ikke helt det samme forhold, da "Å" og "Aa" anses som det samme bogstav på dansk. Ret beset er det kun kommunale myndigheder i Århus, der er forpligtede til at bruge stavemåden "Aarhus". () 19. dec. 2022, 21:55 (CET)
 Jeg er enig i, at der er mange byer rundt om i verden der staves med ss. Men hvis man ser på så kan man se en del steder/objekter der staves anderledes end hovedstaden . Vi har fx også Kjøbenhavns Boldklub hvor man ikke følger den "rigtige" stavemåde. Så nogle gange følger hovednavn og afledte navne ikke hinanden. Hvis omverden er begyndt at bruge s i stedet for ss så er det jo bare et spørgsmål om tid før den nye stavemåde vil dominere.
 Jeg er derimod ikke enig i, at det er et godt argument at bruge den russiske stavemåde bare fordi der er eller har været mange russere i byen. -- () 19. dec. 2022, 21:44 (CET)
Min pointe var ikke i første række, hvor få eller mange russere der er eller har været i Odessa, men derimod mere henad, hvor 'lidt' ukrainsk Odessa var bare i nyere historisk tid. () 19. dec. 2022, 22:00 (CET)
 Det fremgår jo af artiklen, at den hedder Odesa hvis man oversætter fra Ukrainsk. Mht. udtalen så er det vel ikke anderledes end fx Kyiv hvor nogle også mente, at så vil man oversætte forkert eller med mange andre udenlandske bynavne, hvor de lokale nok vil mene, at vi udtaler navnet forkert. 
 Men jeg er enig i, at vi kalder det Rom og ikke Roma. Men til gengæld skriver vi ikke på artiklen om Rom hvordan det skrives på russisk. Så hvis vi ikke kan blive enige om andet så kunne vi måske fjerne den russiske skrivemåde fra overskrifte i infoboksen? -- () 24. dec. 2022, 11:45 (CET)
 @MGA73 - Jeg går ikke ind for fjerne den russiske stavemåde, selv om man kunne fristes til at slette alt om dem, men det vil ligesom stå som et ikke neutralt statement. Vi Har i mange artikler angivet stavemåder fra historiske herskere i et område. - () 24. dec. 2022, 12:47 (CET)
@MGA73: Det er ret ligegyldigt, hvorledes byens ukrainske navn translittereres fra ukrainsk. Pointen er, at byen har et navn på dansk, nemlig Odessa (ligesom byerne ovenfor også har danske navne, der afviger fra de “lokale” og “rigtige” navne. Vi har heller ikke problemer med, at København hedder mange sjove ting i udlandet. Fsva. at slette det russiske navn, så er det historieløst og i øvrigt i strid med det vi plejer at gøre i den type situationer. - () 24. dec. 2022, 23:54 (CET)
 Hvis det er ligegyldigt hvordan noget translittereres til dansk, så kan det jo slettes fra artiklen. Så skal vi jo bare rette indledningen i artiklen fra 1 til 2
#Odessa (ukrainsk: Одеса, "Odesa", russisk: Одесса, "Odessa") er en storby i ...
#Odessa (ukrainsk: Одеса, "Odesa", russisk: Одесса, "Odessa") er en storby i ...
 Jeg lagde i øvrigt mærke til, at der i nyhederne på TV2 og vist nok også på DR blev skrevet Odesa. Altså med enkelt s. Så som jeg skrev ovenfor, så er der sket et skifte i skrivemåden på dansk.
 Hvorfor er det i øvrigt historieløst at slette russiske skrivemåder fra artiklen? Det findes som nævnt ikke i artiklen om Rom og heller ikke i Riga eller Gdańsk. I alt fald de 2 sidste byer har været besat af USSR/Rusland. Så hvad er det der gør, at vi skal skrive russiske navne på ukrainske byer? Skal alle byer i tidligere kolonier så også skrives på fx engelsk, fransk eller spansk? Vi skriver jo fx ikke hvordan Bagdad skrives på engelsk. Så hvor ser du en praksis for hvornår vi skriver russiske navne? Der er jo også andre lande, der har været besat. -- () 29. dec. 2022, 22:09 (CET)
Det er dårlig eksempler med Riga og Gdańsk. Riga har ikke været en russisk domineret by. De fleste indbyggere var tysk-baltere indtil 2. verdenskrig og først derefter kom der en del russiske indbyggere. Så Riga navn er mest et tysk navn, som bruges på lettisk. Dvs det altid været det lokale navn. Og Gdańsk har aldrig været del af Rusland. Det er en tysk/polsk by. () 29. dec. 2022, 23:24 (CET)
 Riga og Gdańsk har jo begge været besatte af Rusland ligesom Odes(s)a har været. I artiklen om Riga står der i øvrigt ikke hvordan tyskerne kalder Riga. Det burde der vel så stå, hvis man skulle bruge argumentet om byer, der tidligere har været domineret af anden kultur. Personligt kan jeg dog ikke se det store behov for at angive navnet på andre sprog for man kan jo bare bruge interwikilinks hvis man vil vide hvordan et bynavn skrives på russisk, tysk, kinesisk osv. -- () 30. dec. 2022, 09:58 (CET)
@ Du er meget galt på den. Du skal have læst bedre op på det. Gdańsk har kun haft "besøg" af den Røde Hær fra 1944, som de også "besøgte" Rønne og Nexø.. Og netop Gdańsk er det meget relevant at nævne det tyske navn "Danzig", da den har været meget brugt.
Riga blev ikke specielt russificeret, da den var under det russiske kejserrige. Jeg har selv studeret Estland og Letlands historie i mellemkrigstiden og har været i byen et par gange i forbindelse med organisationsarbejde og først gang kort tid efter selvstædigheden.. Så jeg et godt indtryk hvordan sprog og ophav fungere i området. Og der er tal på sprog på forskellige tider i vores artikel om Riga. Og jeg har ikke set et russisk navn for byen. Det ligner at russerne har translittereret byens navn.
Odessa/Odesa er mere blandet, da både russisk og ukrainsk tales i byen. () 30. dec. 2022, 17:58 (CET)
 Hvad er det jeg skal læse? Hvor er det kriterierne for at nævne navne står? Gdańsk havde besøg af russerne i næsten 50 år. Hvor mange år skal et land være besat før at det er relevant at nævne? Romerriget eksisterede i hundrede af år. Skal bynavnene så også stå på italiensk? Odessa var under Det Osmanniske Rige i mange år før det blev besat af russerne. Skal vi så også nævne hvad tyrkerne kalder det? Det jeg spørger efter er kriterierne for hvornår det er relevant at nævne hvordan andre lande kalder en by. Er det antallet af indbyggere, der taler et andet sprog? Er det når en by har været besat i x år? Nulstilles reglen om besættelse efter x år? -- () 30. dec. 2022, 18:07 (CET)
Du må meget gerne konkretisere "nyhederne" og "ledende dansksprogede personer" da, det er meget brede betegnelser. Hvis der er nok eksempler på medier, der er skiftet bør wikipedia nok også skifte. -- () 1. jan. 2023, 12:53 (CET)
 Med "nyhederne" mener jeg DR, TV 2, Berlingske, Politiken, Ekstra Bladet, Jyllands-Posten, B.T., Weekendavisen, Kristeligt Dagblad. Disse og flere aviser kan verificeres ved brug internetsøgemaskiner. Med "ledende dansksprogede personer" mener jeg i denne sammenhæng de redaktører som valgt at deres medier skal skrive "Odesa". -- () 2. jan. 2023, 15:14 (CET)
tv2.dk, BT og eb.dk er ikke helt konsistente om de mener det ene eller det andet. fx https://nyheder.tv2.dk/live/2022-12-29-seneste-nyt-om-krigen-i-ukraine-29-december https://www.bt.dk/udland/russiske-angreb-paa-flere-byer-i-ukraine-fredag-morgen og https://ekstrabladet.dk/nyheder/krigogkatastrofer/saadan-kan-de-bryde-moensteret/9570619?ilc=c hvor Odessa bruges. Og her Politiken hvor begge stavemåder bruges i samme artikel: https://politiken.dk/nyhedsbreve/mine/nyhedsbreve_politiken_morgen/art9128203/Forbrugerombudsmanden-vil-have-f%C3%A6ngselsstraffe-for-brud-p%C3%A5-markedsf%C3%B8ringsloven . Alt sammen fra den seneste måned. -- () 2. jan. 2023, 19:37 (CET)
 Hvorfor DSD/lex.dk, DR, TV 2 og Lykke Friis etc. skriver Odesa er underordnet i denne sammenhæng. Det afgørende er at de gør det, og derved danner en ny norm for den danske stavning af navnet. Der er ingen officielle regler for skrivning af udenlandske stednavne på dansk, så at kalde stavemåden Odesa uofficiel er lidt meningsløst. Ingen nægter at den tidligere stavemåde var Odessa, men det relevante er hvad der bruges nu. Angående udtalen er muligt at den nye stavemåden på sigt vil medføre en ændring af udtalen med tiden. Men det er ikke Wikipedia opgave at regulere dansk udtale, og i øvrigt er der masser af steder som udtales anderledes på dansk end på det/de lokale sprog så jeg anser det ikke for noget problem. -- () 2. jan. 2023, 15:35 (CET)
Det er korrekt. Hverken Dansk Sprognævn eller Stednavneudvalget fastsætter regler for en lang række udenlandske stednavne, men der er dog en lang række undtagelser som fx Moskva, Berlin, London og Paris mv., der alle er optaget i Retskrivningsordbogen. For visse stednavne gælder der således faktisk en officiel norm. Og jeg har i øvrigt ikke kaldt stavemåden "Odesa" for uofficiel men talte mere generelt om processen i forbindelse med ortografiske ændringer. Odessa, og alle andre byer i Ukraine eller Rusland, er ikke optaget i ordbogen, så der har man de sidste godt og vel 50 år anvendt transskribering fra russisk. Dansk Sprognævn har siden 1970 anvendt de fællesnordiske transskriptionsregler fra kyrillisk til stednavne. Det er dog ikke kun relevant, hvad der bruges lige her og nu. Det er i høj grad relevant, hvordan et stednavn er blevet stavet tidligere. Hvordan den gængse praksis på området har været historisk er jo netop det, der danner og konstituerer en norm (også selvom det ikke er en officiel fastsat norm af Sprognævnet). For at undgå alt for store variationer i stavning af stednavne, så har der i FN-regi (UNGEGN) været et forsøg på at standardisere stednavne. Stavning af stednavne kan netop pga. den manglende fastsatte norm hurtigt udvikle sig til det vilde vest. På den svenske wiki blev artiklen om Odessa først flyttet for derefter at blive flyttet tilbage igen. Jeg forsøgte ikke i mit indlæg at plædere for, at artiklen til tid og evighed skal hedde "Odessa", men jeg opfordrede blot til en anelse besindighed, og at man ikke pga. en følelsesmæssig reaktion ændrer en stavemåde, der trods alt har været konsensus om i mindst 100 år. Jeg nævnte de forskellige medier for at anerkende, at de over en bred kam har besluttet sig for at skrive "Odesa". At alle vælger at droppe den gamle norm mere eller mindre fra den ene dag til den anden vidner vel også om, at der er tale om et emotionelt valg. Derfor synes jeg heller ikke, at det er helt ligegyldigt, hvad baggrunden er for, at folk pludselig vælger at stave et stednavn på en ny måde. Hvis man foretager en søgning i Infomedia og vælger landsdækkende dagblade de sidste seks måneder, så giver det ikke overraskende flest resultater på "Odesa" (207) mens "Odessa" kun får 64. Man kan dermed konstatere, at den nye form har vundet kraftigt frem, men der er dog ikke entydig konsensus om stavningen blandt de landsdækkende medier. Det er ligeledes relevant, hvordan stavningen er på DSD, da den sammen med Gyldendals Store Verdensatlas anvendes som rettesnor (norm) for Folketingstidende og dermed for, hvordan det officielle Danmark skriver. Man kan dog godt blive en anelse betænkelig ved, hvad der faktisk er foregået på DSD den 31. marts, hvor stavemåden blev ændret, da artiklen blev redigeret seks gange den pågældende dag. Ændringen blev i hvert fald ikke foretaget af den fagansvarlige, og de mange redigeringer får det mere til at se ud som en ad-hoc-beslutning end et ordentligt gennemtænkt stykke arbejde, der har overvejet alle implikationerne. Om de træffer overilede beslutninger hos DSD tør jeg ikke udtale mig om, men nu har jeg da i hvert fald fået mulighed for at lade mine overvejelser komme til udtryk. -- () 3. jan. 2023, 00:01 (CET)
Der er ikke nødvendigvis en god en-en-forbindelse mellem danske og kyrriliske bogstaver. Det russiske bogstav 'je' ('е' U+0435) skal jo fx heller ikke 'oversættes' bevidstløst til 'e', men til 'je' eller 'e' afhængigt af udtalen. Det samme gælder ukrainsk 'es' ('с' U+0441), som bør skrives 's' eller 'ss' afhængt af udtalen. Hvis man altid transskriberede russisk 'е' U+0435 til 'e', ville man jo ikke have navne som Sovjetunionen, Jeltsin og Jekaterinburg, og velkendte vendinger som "njet" og "na zdrovoje" (men "Sovetunionen", "Eltsin", "net" osv.).
Ukrainsk 'es' ('с' U+0441) bør ligeledes transskriberes afhængigt af udtalen, til dansk 's' eller 'ss'. 
Men jeg synes at det er en meget dårlig idé at diskutere translitteration her. Det er vel ikke meningen at enhver enkelt translitteration skal diskuteres på diverse artiklers diskussionssider. Der må kunne findes gode generelle regler for ukrainsk, når der gør det for russisk. Andre ukrainske bogstaver, som tåler en diskussion er 'и́', 'ї', 'е' og 'г'. Et godt sted at diskutere ville efter min mening være på . 
 Flyt -- () 31. aug. 2023, 18:17 (CEST) Min vurdering er, at stavemåden Odesa nu er slået bredt igennem i alle de toneangivende medier, og at stavemåden derfor også må anses for at være den almindeligste i dag, selvom det modsatte var tilfældet i en meget lang periode indtil for ca. 1½ år siden. -- () 31. aug. 2023, 18:17 (CEST)
## Genoptagelse januar 2025.
Det er nu et år siden at lukkede forslaget grundet manglende konsensus, og jeg synes at det på tide at tage det op igen. I det forløbne år er byen ofte omtalt i Danmark grundet den igangværende krig mellem Ukraine og Rusland, og jeg mindes kun at have set stavemåden Odesa med kun ét s. Så jeg synes at det at på høje tid at dansk Wikipedia følger stort set alle andre danske sprogbrugere og staver byen på den måde. -- () 17. jan. 2025, 11:40 (CET)
* Webkilder, radio og TV (dvs. dr.dk, tv2.dk o.l.): Odesa: 134, Odessa: 12
* Berlingske: Odesa: 10, Odessa: 8 
* Kristeligt Dagblad: Odesa: 7, Odessa: 6
