Richard Raskin har stået med notabilitesskabelon siden 2017. Lad os tage diskussionen. En meget kort artikel om en lektor på Århus Universitet. Professorer har automatisk notabilitet, men andet universitetspersonale skal have gjort sig bemærket på anden vis. Han har en hjemmeside en profil på AU's hjemmeside, som alle universitets ansatte har. Han skulle stå bag Parameter-modellen som har oprettet, men det er ikke en artikel, som der bliver henvist til fra andre steder. Der er omtale af modellen her og her. Han har udgivet i en række filmtidsskrifter som 16-9, og han har medvirket i én film og skrevet manus til to ifølge dfi og har fem manus-credits og fem film-credits på imdb. I 2001 skrev han bogen kortfilmen som fortælling og The Art of the Short Fiction Film. Hit på filmcentralen. Er det nok? () 25. jul 2019, 16:20 (CEST)
 Kommentar Jeg ved ikke, om det er praksis, men vil du være rar at uddybe en smule? gav sin mening til kende på baggrund af et - antager jeg - mangelfuldt grundlag. Jf. artiklen "er" han internationalt anerkendt alene som følge af sine mange deltagelser som jurypræsident og -medlem ved en lang række internationale filmfestivaler. Hans publikationsliste - hvorfra jeg kun har medtaget hans lange række af bøger på store akademiske OG brede forlag - er mere omfattende, end jeg typisk ser blandt danske universitetsansatte. Men nu har han jo også undervist og forsket i Danmark og USA siden 1963. Nå ja, så er han dr.phil. Det er ingen smal sag at blive og burde, som nævnt her, medføre automatisk notabilitet. Jeg spørger, fordi jeg ærligt talt synes et forslag om sletning af en kapacitet som Raskin er "ufattelig". Hvad mere kan og bør man udrette for at få en artikel skrevet om sig? Spille 2. divisionsbold? (jeg ved, det er et fortærsket eksempel, men jeg mener sådan set det samme om 1. division og for den sags skyld 5 minutes of fame i Superligaen og/eller på landsholdet) Det er lysår sværere og mere imponerende (og typisk også et resultat af et "væsentligt" aftryk på forskningen; hvor mange Superligaspillere kan siges at have efterladt et tilsvarende indtryk inden for deres felt?) at blive dr.phil. 2. division har jeg prøvet. -- () 11. aug 2019, 21:37 (CEST)
 Kommentar Jeg kan da prøve. Han har en doktorgrad på afhandlingen "Former for rollespil i Tristan Corbières poesi". Skal jeg være ærlig lyder emnet temmelig fortænkt. I min gymnasietid lavede vi også tekstanalyser, så hvordan han kan blive dr.phil. på dette går over min forstand (lad være at Tristan Corbière er mig ubekendt). Han har åbenbart undervist i informations- og mediestudier (hvad det så ellers måtte være), skrevet bøger om film, holdt foredrag samt udgivet et tidsskrift om film, som han selv er hovedbidragyder til. Set fra et filmstandpunkt er han uinteressant, hverken manuskriptforfatter, instruktør eller medvirkende. Han har været dommer i kortfilmskonkurrencer, hvilket giver mig associationer til "Americas got talent" eller lignende. På mig lyder dette cv (hvis jeg må bruge udtrykket) som omhandlende en person, der intet har præsteret, som er af almen interesse. Det forholder sig som skriver: "Som forsker mener jeg ikke han har tilstrækkelig omtale til at være notabel, og som film-person mener jeg ikke hans medvirken har være tilstrækkelig". () 12. aug 2019, 06:24 (CEST)
 OK. Mange tak for svaret. Først: Jeg antager, du mener "hverken "som" manuskriptforfatter ..." og i øvrigt har læst artiklen (jeg bliver i tvivl, fordi du ikke forholder dig til den lange publikationsliste (kun bøger), hvormed han overgår de fleste skønlitterære forfattere? Jeg synes, det er en undervurdering af en - inden for sit felt - fremtrædende forsker, der på sin vis ekkoer andre brugere i diskussionen om digtere, fordi den baserer sig - i al fald delvist - på en subjektiv vurdering af emnet ("går over min forstand", "er mig ubekendt", "fortænkt", "associationer til Americas got talent", "uinteressant" etc.) samt - øjensynligt - en "anden" forståelse af værdien af den højeste akademiske grad (jf. loven derom noget om at "bringe videnskaben et væsentligt skridt videre"), bøger og artikler "i hundredevis" underlagt videnskabeligt peer review og et arbejde som underviser siden 1969 (tænk på antallet af studerende, han har undervist) end den, jeg ellers møder. Hvis det er dét, der forstås med notabilitet og almen interesse, mener jeg, Wikipedia bør finde sig et nyt og bedre redskab til objektiv vurdering af relevans. -- () 12. aug 2019, 10:01 (CEST)
 Findes der en længere diskussion forud for de principper, du linker? - jeg kender dem godt. Jeg tror næppe Glenn mener, princippet findes, men at det kunne/burde være sådan. Jeg er tilbøjelig til at være enig, da en sådan udnævnelse altid er udtryk for, at man har bidraget signifikant til forskningen. Mht. "en bredere kreds" og Rmir2 anvendelse af "almen interesse", findes det defineret nogle steder? For de mangle store forlag, der har udgivet hans bøger, har vel næppe gjort det, fordi de ikke mente, der var nogen interesse? Og eftersom han har skrevet flere studiebøger til universitetet også (jeg må dog indrømme, jeg ikke pensumlisten på AU medievidenskab eller andre lignende steder), er han med en vis sandsynlighed rimeligt læst i de kredse. Jeg respekterer fuldt ud, at vi ikke er enige, men jeg har nok bare brug for en vis begrebsafklaring. -- () 12. aug 2019, 12:58 (CEST)
Har fundet og indsat ref til hans tiltrædelse 1. februar 1994. Suppleret med eget udsagn synes jeg det er rimeligt at skrive, at han havde stillingen (i to år). -- () 12. aug 2019, 21:07 (CEST)
Doktorgraden var tidligere en forudsætning for at blive professor, der nu er hovedsagligt administrativ, og der udnævnes desuden langt flere professorer. Derfor kan man - som du skriver - sagtens være doktor og lektor. Men du forfladiger en smule, når du skriver, at alle og enhver kan blive doktor. Kriterierne er klare og fastsat i lovgivning, som citeret pr. erindring ovenfor. Men jo, principielt kan du godt have bidraget væsentligt til forskningen uden at være ansat ved en forskningsinstitution. Det er bare meget, meget usandsynligt. Den nævnte skelnen mellem doktorgrader i forskellige sammenhænge er vigtig, fordi den danske dr.phil. netop "ikke" bare er en lille doktorgrad (ph.d.), der som bekendt giver en lov til at kaste om sig med titlen dr. i lande som Tyskland og England. -- () 12. aug 2019, 21:07 (CEST)
Jeg har af ovenstående årsager faktisk flere gange overvejet at gå i rette med professoratet som notabilitetskriterium, både fordi det i højere grad er administrativt, snarere end forskningsbaseret, men også fordi jeg mener, at lektorer o.a. sagtens kan være notable (og ofte er det) på grund af deres uudslettelige bidrag til deres respektive forskningsområder. Et langt mere almengyldig (men åbenbart ikke almeninteressant) eftermæle. -- () 12. aug 2019, 21:15 (CEST)
Der er ingen grund til at diskutere hvad en doktorgrad er her. Det er beskrevet langt mere præcist i Doktorgrad. -- () 12. aug 2019, 21:18 (CEST)
Enig. Men sætningen fra artiklen: "Dette kommer af at det er en uskreven regel i akademia, at man ved at erhverve en doktorgrad, bliver kvalificeret til at være professor" er misvisende. Man kan sagtens have en doktorgrad uden at være kvalificeret til at være professor, eller være professor uden at have en doktorgrad. Når det så bliver brugt af Madglad til at så tvivl om den kildebelagte oplysning, at han er dr.phil., samt af Toxophilus til at forfladige, må jeg nødvendigvis intervenere -- () 12. aug 2019, 21:30 (CEST)
Ha, ha . Du har jo sat den kilde på, efter at jeg skrev det indlæg. -- () 12. aug 2019, 22:14 (CEST)
Nå ja, ved den specifikke nævnelse i indledningen. Nu plejer jeg ikke at kildebelægge så prosaiske konstateringer. "Referencen eksisterede i forvejen" (red.) Jeg blev dog opmærksom på, at jeg havde glemt at nævne doktorafhandlingen i brødteksten, så dét får du æren for :-) -- () 12. aug 2019, 22:26 (CEST)
