En afstemningsprocedure sikrer at på wikipedia forløber korrekt. Afstemninger er nogle gange nødvendige, selvom den vigtigste kilde til beslutninger er . Imidlertid kan det i visse tilfælde være nødvendigt at løse de "gordiske knuder", der kan opstå i diskussioner; dette gøres ved afstemninger. Proceduren for disse er angivet nedenfor. Bemærk at afstemninger bør være en sidste udvej, efter at alle forsøg på konsensus eller kompromis er slået fejl.
## Afstemningstema.
Afstemningstemaet (som gerne må være et spørgsmål) skal være formuleret således, at det er muligt at give en række (altså mindst to) svar på det.
Det er praktisk at man opstiller (mindst) to svarmuligheder, når man opretter en afstemning.
Der er intet til hinder for, at stemmeberettigede i løbet af afstemningen tilføjer andre svarmuligheder, men man skal lade være med at ændre på de svar, som folk allerede har stemt på.
Afstemningen styres af en eller flere registrerede brugere. Ønsker man af forskellige grunde ikke at være ansvarlig, for eksempel på grund af habilitetsproblemer, kan man bede en anden bruger være ansvarlig for afstemningen. De(n) ansvarlige bruger(e) annonceres ved afstemningens påbegyndelse.
## Opslag.
Når afstemningen påbegyndes, annoncerer koordinatoren/-erne dette på de berørte sider og .
Selve afstemningen oprettes som en underside med titlen Wikipedia:Afstemninger/"Afstemningens navn". Øverst på undersiden angives afstemningens navn som titel, og derefter følger formalia med angivelse af spørgsmål, procedure, koordinator, afstemningsperioder og konsekvenser. Derefter følger afsnit med afstemningsregler og valgmuligheder samt til diskussion. Når undersiden er oprettet, indsættes den på med koden 
[ Overvåg] ·
 under overskriften "Aktive afstemninger".
For at have stemmeret, skal man når afstemningen påbegyndes:
En undtagelse gælder dog for afstemninger for af brugere, hvor det kun er , der kan stemme.
## Afstemningen.
## Afstemningsperiode.
Afstemningen løber mindst en uge. Perioden annonceres ved afstemningens påbegyndelse.
Hver stemmeberettiget kan stemme på så mange alternativer, han eller hun ønsker - men kun en gang på hvert alternativ. Bemærk at man således kan stemme både for og imod et forslag, men at dette reelt er det samme som, at man ikke stemmer.
Stemmeafgivning består i at sætte sin signatur (man skal således ikke alene være stemmeberettiget, man skal også være logget ind) og en eventuel kommentar.
Kommentarer og diskussionsindlæg afgives i et særligt afsnit til diskussioner efter afsnittene med valgmuligheder. Alle har mulighed for at komme med kommentarer og diskussionsindlæg her uanset stemmeret.
Det forslag, som ved afstemningens afslutning har flest stemmer, er vedtaget. Om denne metode, se (på den engelsksprogede Wikipedia).
## Afslutning.
Når afstemningen afsluttes, konkluderer koordinatoren/-erne og annoncerer resultatet 
Hvis afstemningsresultatet medfører at nogen skal gøre noget, er det koordinatorens/-ernes opgave at sætte dette i værk.
Når der ikke længere er debat om afstemningen arkiveres den. Det sker ved at fjerne undersiden med den fra og i stedet tilføje den til . Her angives desuden afstemningens startdato, spørgsmål/tema og konklusion.
