Jeg kan se, at PerV i forskellig sammenhæng har beklaget dig over "unødige linksamlinger" blandt andet til billeder og turismehjemmesider. Dette er vi enige om, og jeg synes, at sådanne links uden videre bør fjernes, da de kvalificerer til reklame.
Anderledes forholder det sig til links fx til Salmonsens Konversationsleksikon og Nordisk Familjebok. Her er der tale om faktakilder især til den historiske situation i slutningen af 1800-tallet og begyndelsen af 1900-tallet. Jeg kan oplyse, at jeg faktisk bruger (eller agter at bruge) disse links til at indføje og/eller dokumentere oplysninger om datidige forhold. Der er mange, som endnu ikke er i brug, men står det til mig, vil de komme det. Formentligt vil nogen af dem med tiden kunne fjernes fra en artikel, fordi der i mellemtiden oprettes en artikel om "XX historie" eller lignende, hvor hele denne del af dokumentationen med fordel kan samles. 
Indtil de kommer i brug, kan disse links imidlertid være relevante for brugere, som måtte søge relevant information, som pt. ikke er dækket af en artikel. venlig hilsen () 31. mar 2016, 10:00 (CEST)
Ja jeg skjulte to link i Libanonartiklen til Nordisk Familjebok fra henholdsvis 1885 og 1912. Jeg er sikker på at vi i de omtalte udgivelser kan hente en enkelt eller to oplysninger til fremtidig dækning af Libanons historie. Så derfor er de fortsat tilgængelige i redigeringsvisningen. Men at fylde artiklerne op med mere end hundredårige gamle link, er helt ubeføjet, så længe de ikke refereres direkte til teksten. Wikipedia er ikke og skal ikke være en linksamling af link der måske/måske ikke kan bruges når vi får to mandage i en uge. Når der ikke refereres til linkene, kan de med lige så stor ret slettes som reklamelinkene Rmir2 omtaler. De gør ikke mere gavn end dem. Det værdste ved linksamlingen i Libanonartiklen var, at der "kun" var link til Nordisk Familjebok og de komercielle link, ikke et eneste til seriøse nutidige vurderinger af situationen i landet, som cia factbook, bbc-world eller andre seriøse nutidige sites. Jeg synes det er helt ok, at Rmir samler diverse links op til senere brug, dertil har han sig egen brugerside, sin diskussionsside, sine sandkasser og evt. også en huskeliste på artiklens diskussionsside. Men tre link til Nordisk Familjebok fra 1885, 1912 og 1925, der ikke refereres fra er spam. Og indtrykket af wikipedia bliver direkte useriøst. () 31. mar 2016, 15:18 (CEST)
Jeg er naturligvis enig med PerV i, at vi også skal bruge mere nutidige kilder som cia factbook og bbc-world. Det har jeg faktisk også gjort i flere tilfælde. Men kendsgerningen er, at kilder til forhold i ældre tid "også" kan være af interesse for en bruger og derfor ikke kvalificerer som spam. Måske modsat PerV mener jeg, at når vi taler eksterne henvisninger, så skal dansk wiki være brugervenlig. Det vil sige, at foruden den information, som findes i artiklen på et aktuelt tidspunkt, skal der være nyttige links, som gør det let for brugeren at søge yderligere info. Det bør efter min opfattelse være en del af den service, som dansk wiki kan tilbyde. Af egen erfaring ved jeg, at det kan være svært at finde fx en bestemt kilde via internettet, hvis der ikke er et link til den. Ved at have disse links (hvor de netop er af informativ art) gør vi dansk wiki mere brugervenlig. Det fremmer efter min mening også den positive interesse for projektet. venlig hilsen () 31. mar 2016, 15:31 (CEST)
Såfremt det er direkte interessant for den pågældende artikel, skal kilderne selvfølgelig nævnes hvad enten de er 1 måned eller 100 år gamle. Med det sagt, er det også vigtigt om de er relevante for den pågældende artikel. Forbedrer det en artikel, hvis kilden er med, så skal den med. Bliver kilden brugt som ekstern reference, men slet ikke brugt i teksten, så ser jeg det ikke som relevant, men faktisk blot som reklame for noget andet. Eksterne henvisninger skal være direkte sammenhæng med artiklen. Kilder, som eksempelvis Nordisk Familjebok eller Salmonsens, bør kun nævnes, såfremt de bruges i artiklen - jeg nævner jo heller ikke Politiken, bare fordi jeg ved at der sikkert kan findes noget interessant der. Jeg er endvidere også med på, at de to førnævnte kan indeholde information, der kan være relevant, så det er bestemt ikke for at sige de ikke kan bruges. Men henviser de ikke til noget i artiklen, mener jeg ikke det er relevant at bruge dem. mvh () 31. mar 2016, 16:24 (CEST)
Lad mig komme med et eksempel: Kong Valdemars Jordebog. Takket være blev denne artikel nu udvidet således, at der nu er en komplet oversigt over denne historiske kildes indhold. Som man kan se, er det kun en begrænset del af den anførte litteratur (inklusive eksterne henvisninger), som er udnyttet. Der findes imidlertid en stor mængde forskning om de enkelte dele af kilden og om emner tilknyttede jordebogen, som utvivlsomt burde omtales inden, at artiklen kan blive "god" eller endda "fremragende" (den er desværre endnu ikke blevet udnævnt til "lovende"). Indtil denne udvidelse er sket, har en interesseret bruger mulighed for at finde en stor del af denne forskning online i kraft af de link, der er tilføjet. Jeg synes, at de på glimrende vis belyser, at selv uudnyttede links i højeste grad kan være relevante for interesserede. Pointen er den, at der naturligvis skal være en direkte relevant information at hente i de eksterne henvisninger, der linkes til. venlig hilsen () 31. mar 2016, 16:45 (CEST)
Det er da et godt eksempel - men angiver vi kilder der ikke bliver brugt, er det fuldstændigt ubrugeligt. Som nævnt ovenfor, så giver det heller ikke mening, at jeg henviser til Politiken, blot fordi JEG ved at det giver mening. Jeg kan sagtens se hvor du vil hen, Rmir2, men set ud fra et kildekritisk synspunkt, så giver det desværre ingen mening. Kilder og referencer der ikke bliver brugt aktivt i teksten, bør ikke være med. Eksterne kilder skal ikke være eventuelt fremtidig kilder - de skal omhandle noget direkte sammenhængende med artiklen, eksempelvis en sangs youtube-video, en fodboldspillers statistik fra FIFA etc. mvh () 1. apr 2016, 07:19 (CEST)
