## Omtale af kriminelle, der har udstået deres straf.
I Se og Hør-sagen har en bruger, der kalder sig fra artiklen med kommentaren om, at han har udstået sit straf, og at artiklen sagtens kan leve videre ved at kalde ham "tys-tys-kilden". Hvordan skal vi forholde os til det? Hans navn står på den angivne kilde og helt sikkert også andre steder, så navnet er ude. har tidligere med kommentaren "Navnet står overalt på nettet". Vi kan jo i princippet ikke vide, om det virkelig er ham, ham giver sig ud for at være. Men han har vel i princippet ret i, at navnet ikke er nødvendigt og vi har jo også en pligt til at overholde og ikke mindst WMF's resolution om biogradier om levende personer. 
Hvad skal vi gøre i denne situation, og hvordan skal vi generelt forholde os til omtale af dømte forbrydere, der har udstået deres straf?- ( • ), 13. feb. 2025, 21:43 (CET)
Hvis en dømt person ikke er kendt for andet end dommen og der er ikke er yderligere oplysninger om vedkommende, ser jeg ingen grund til at nævne navnet. Man får det samme overblik over sagen selvom navnet ikke nævnes. () 13. feb. 2025, 22:29 (CET)
 Hans navn står på den angivne kilde og den kunne evt. bruges som kilde i artiklen. -- () 13. feb. 2025, 22:42 (CET)
 Hvorfor skulle navnet fjernes? Hvis det er kildebelagt, er det relevant for artiklen, især hvis læsere ønsker at undersøge sagen nærmere. Dette gælder, selvom personen har udstået sin straf og ikke ønsker navnet vist. Jeg mener ikke der bliver brudt noget i forhold til , det er på ingen måde chikane eller private informationer? -- (, ) 13. feb. 2025, 22:56 (CET)
Jeg vil også henvise til denne artikel om Tys-tys-kildens appel til medier om anonymisering afvist (artikel på på Journalisten.dk). Her lægges der vægt på, at "... der er tale om forhold af væsentlig offentlig interesse ..." fra Pressenævnet. Det er jeg grundlæggende enig i. Jeg ser ikke, hvorfor man skulle kunne blive anonymiseret på Wikipedia alene fordi man ikke længere ønsker sit navn kendt. Oplysningerne er faktuelle og kan nemt findes overalt på internettet med blot en kort Google-søgning. -- (, ) 13. feb. 2025, 23:18 (CET)
@: Den kilde er på artiklen i forvejen. - ( • ), 14. feb. 2025, 10:07 (CET)
Ok - det havde jeg misset.-- () 14. feb. 2025, 10:29 (CET)-- () 14. feb. 2025, 10:29 (CET)
Det ville også betyde, at vi skal gennemgå alle artikler i og fjerne navne på dømte. Jeg kan ikke se logikken i det. Det er historisk faktuelle oplysninger. Hvis jeg læser artiklen om Se og Hør-sagen og kun ser "tys-tys-kilden", ville jeg uden tvivl tænke: "Og hvem er det?...". Det er ikke en hemmelig hvem personen er, det er kun tale om at den dømte ikke længere ønsker deres navn på diverse sider, selvom de faktuelt er dømt i den bestemte sag. -- (, ) 14. feb. 2025, 10:51 (CET)
Logikken er i dette tilfælde, at folk kan være trætte af de stadig skal finde deres navne omtalt i sager, der vedrører kriminelle forhold, men på den anden side florerer dømte forbryderes navne i mere eller mindre alle nyhedsmedier, da vi (i hvert fald i Danmark) har en åbenhed i retsplejen med det formål, at staten ikke bare kan ty til vilkårlige fængslinger uden at det kommer til offentlighedens kendskab. Det er derfor, at pressen kaldes den fjerde statsmagt.
Men Wikipedia er ikke et medie, og vi er ikke sat i verden for at holde statsmagten i ørerne, så måske bør vi vurdere, om navnet er relevant i forhold til den historie, artiklen fortæller. Vi behøver ej heller at gennemgå alle artikler i den omtalte kategori, men nøjes med at forholde os til det, når vi får en henvendelse. Bør WMF's juridiske afdeling gøres opmærksom på denne diskussion? - ( • ), 14. feb. 2025, 15:06 (CET)
Jeg forstår godt logikken i, at folk kan være trætte af fortsat at finde deres navne nævnt i sager, der vedrører kriminelle forhold. Men hvis de er dømt i en specifik sag, bør det vel være legitimt, at dette står dokumenteret? Som du selv påpeger, er vi ikke et medie, men en faktuel encyklopædi. Vi bør ikke på individuelt grundlag vurdere, om person X skal anonymiseres, mens person Y ikke skal. Der bør gælde en fælles regel for alle. Hvad med biografier, hvor vi har et afsnit om en sag, personen er dømt for? Skal vi også fjerne disse afsnit, hvis personen kontakter os med en anmodning om det? Det er mig bekendt ikke normen, at vi censurerer eller fjerner informationer, blot fordi de pågældende "ikke kan lide" dem. Er en dom faktuelt og kildebelagt, ser jeg ikke, hvorfor vi skulle fjerne den. Dette er blot min holdning – andre kan være uenige. Men hvis vi vælger at tillade fjernelse af navne, bør vi definere klare retningslinjer for, hvornår vi fjerner dokumenterede og faktuelle oplysninger om kriminelle forhold, og hvornår vi ikke gør det. Dette er selvfølgelig en anden problemstilling når vi kommer til mordsager. Men hvis personer, efter at have afsonet deres straf (inkludere dette også mordsager?), anmoder om at blive fjernet fra Wikipedia, skal vi så imødekomme det? Hvor går grænsen? Det er jeg pt. selv i tvivl om. -- (, ) 14. feb. 2025, 20:35 (CET)
Jeg ved heller ikke, hvor en grænse skulle gå, men lige en anden tanke: Nu handler denne tråd om kriminelle forhold, men hvis vi begynder at føje folk i denne sammenhæng, kunne det måske ende som en glidebane, hvor der kunne være andre kildebelagte, relevante oplysninger, som folk ønsker fjernet fra "deres" artikler. - ( • ), 14. feb. 2025, 20:53 (CET)
Bemærk, at dette ikke drejer sig om en person som er biograferet, og som derfor ikke har en "egen" artikel som ønskes ændret. Som jeg skrev tidligere ser jeg ingen grund til nævne navnet netop fordi personen ikke er notabel og ikke er kendt i andre sammenhænge. Et ukendt navn vil ikke bidrage til at forklare den omtalte sag mere eller bedre end et kaldenavn. Derfor synes jeg at snakken om evt. at ændre i biografier ikke er relevant for denne debat. Til orientering er jeg også modstander af at ændre i biografier efter ønske fra den biograferede. () 14. feb. 2025, 21:32 (CET)
Men efter min opfattelse er personen notabel netop i denne sammenhæng, hvor navnet nævnes. Det handler ikke om at omtale sagen bedre end et kaldenavn, men om, at denne information – hans navn – også har værdi for læseren. Som nævnt er han "hovedpersonen" i sagen, og interesserede kunne derfor have interesse i at kende navnet, som sagen drejer sig om. Hvis nogen skulle lave research på emnet, ville "tys-tys-kilden" ikke være særligt brugbart. Vi har informationen, den er offentligt tilgængelig og på ingen måde hemmelig. Det handler grundlæggende kun om, at den pågældende person ikke ønsker sit navn forbundet med en sag, hvor vedkommende er sigtet og dømt. Efter min mening er det ikke en gyldig grund til at undlade informationen. -- (, ) 14. feb. 2025, 21:53 (CET)
Tak for ping. Vi havde en beslægtet diskussion på for nogle år tilbage, der vist ikke rigtigt nåede til nogen egentlig konklusion (det var i hvert fald ikke en stor nok kæphest for mig til at jeg fortsatte diskussionen 😅).
Jeg skrev dog noget dér, som jeg tænker også er relevant her:
I forlængelse af den generelle vægtningsproblemstilling kan man stille spørgsmålstegn ved, hvorvidt de personer der ikke er notable nok til at have deres egne artikler bør være nævnt på listen [en liste over livstidsdømte for drab i Danmark, red.]. s princip om integritet og privatliv taler i hvert fald for at man er meget varsom med at lave en liste over kriminelle når de enkelte medlemmer af listen ikke har gjort sig bemærket nok til rent faktisk at have en artikel. Det giver mening at vi har en artikel om Jørn Ege og de andre medlemmer af da de er notable, men jeg ville synes det var mærkeligt hvis vi generelt førte lister over personer der have begået ligeartet kriminalitet hvis de ikke var notable.
Jeg tror min holdning til spørgsmålet kan opsummeres som følger: Hvis de kilder, der gør det muligt at skrive en artikel om en sag der overholder og (og kildegrundlaget dermed også overholder ), nævner navnet på en involveret, er der ikke noget i vejen for at skrive pågældendes navn. Som jeg skrev på :
Hvis der skal foretages en redaktionel beslutning om at fjerne indhold fra en artikel, bør det ikke være motiveret af, at artiklens subjekt er utilfreds med dækningen, medmindre denne dækning i sig selv strider imod f.eks. , kravet om pålidelighed i , eller er uhensigtmæssig [sic] ud fra et fremstillingsteknisk synspunkt.
Jeg f.eks. navnet på den dømte i Kundby-sagen ikke pga. et hensyn til pågældende, men fordi der på det tidspunkt ikke var henvisninger til kilder der nævnte personens navn i artiklen.
Det er dog vigtigt at understrege, at blot fordi man normalt ikke fjerner oplysninger efter opfordring fra artiklers subjekter (medmindre de pointerer at noget er i strid med politikker og normer), betyder det ikke at man ikke i arbejdet med en artikel kan foretage et redaktionelt skøn om hvad der skal indgå i artiklen, herunder konkrete personers navne. I en sag som Se og Hør-sagen, hvor lækkeren i Nets er helt central fra sagens opståen, kunne jeg forestille mig de fleste ville være af den holdning, at det giver mening at nævne navnet, når pålidelige kilder har rapporteret det. Men hvis man nu forestillede sig, at vi havde en artikel om et masseslagsmål begået af to hooligan-fraktioner, hvor deltagerne blev retsforfulgt, ville jeg godt kunne forstå dét synspunkt, at det ville være unødvendigt at have en liste på f.eks. 30 domfældte i artiklen.
tl;dr: Wikipedia afspejler så vidt muligt hvad pålidelige kilder i forvejen har skrevet om noget. Hvis de nævner navnet, er det vel ikke som sådan i strid med at vi også gør det, og artikelsubjekter har ikke veto-ret. Men det udelukker ikke at man i konkrete tilfælde opnår en konsensus om at det fremstillingsteknisk ikke er nødvendigt at have navn(e) stående.
Og så til sidst en lille krølle: For mange år tilbage kom det på mode for personer at påberåbe sig 'retten til at blive glemt' når de var utilfredse med noget der stod i en artikel (eller i projektnavnerummene). Sådanne påberåbelser/anmodninger om sletning m.v. bør videresendes til Wikimedias juridiske afdeling, da enkelte redaktører eller administratorer ikke bør vurdere dem eller tage dem i egen hånd. – () 16. feb. 2025, 00:09 (CET)
Tak for svar. Der lader til at være enighed indtil videre om, at der i hvert fald ikke er i strid med nogen af dawp's regler at opretholde navnet i artiklen i det konkrete tilfælde, mens meningerne er mere delte om, hvorvidt det ligefrem er en fordel at insistere på at genindsætte det. Mht. det sidste, som InsaneHacker nævner, bør vi måske indskrive det i , som jeg tænker er et naturligt sted, mange af os nok kigger på, når vi skal genkalde os detaljerne i vores personpolitik. () 19. feb. 2025, 21:46 (CET)
Tak for ping . Jeg har det meget ambivalent med spørgsmålet. Skal vi så slette navnet Philip Patrick Westh når han er død og dermed har udstået sin straf på livstid (bemærk sagen er anket til Landsretten og dommen er dermed ikke endelig)? Mig bekendt er han ikke kendt for andet end de kriminalsager, han er dømt i. Hvad med artiklen om Lee Harvey Oswald. Skal navnet her også slettes? Han nåede aldrig at få en dom, da han blev dræbt inden retssagen, og han havde således ikke nogen straf at udstå, og han er mig bekendt heller ikke kendt for andet end den kriminalsag, han var involveret i. Medmindre han som mordoffer er selvstændig notabel? For mig at se åbner spørgsmålet op for mange diskussioner, herunder gråzoner, hvori det er svært at anlægge en generel tærskel for, hvornår navnet på en person, der udelukkende er kendt fra en eller flere kriminalsager, og jeg vil derfor være tilbageholdende med at støtte sletning af navne på personer, der alene er kendt gemmen kriminalitet, især i de tilfælde, hvor navnet allerede fremgår af offentligt tilgængelige kilder. -- ( •  • ) 22. feb. 2025, 18:11 (CET)
 skrev: "især i de tilfælde, hvor navnet allerede fremgår af offentligt tilgængelige kilder." Hvis navnet ikke fremgår af offentligt tilgængelige kilder, er det vel i modstrid med at bringe det, så hvad er formålet med den sætning? Betyder ordet "især", at du i nogle tilfælde kan støtte at bringe navne på påståede kriminelle uden at have offentligt tilgængelige kilder for det? () 22. feb. 2025, 18:48 (CET)
Jeg mener naturligvis, at indhold, som allerede fremgår af offentlige kilder, og i øvrigt overholder vores politikker og normer, ikke skal slettes. Mangler der kilder, skal kilder - som i øvrigt skal være tilstrækkelig pålidelige - selvfølgelig eftersøges og anføres - i modsat fald kan påstande udfordres og slettes. Sådan har det altid været. Lad os hellere holde os til diskussionens kerne: Skal navne på personer slettes, hvis de har udstået deres straf og ikke er kendt for andet end kriminalitet? Jeg mener fortsat man skal være tilbageholdende hermed. Skal der kigges på typed af den udøvede kriminalitet? Skal man kigge på om den har været gentagen? Hvor lang tid skal der gå fra straffen er udstået til navnet skal slettes? I førnævnte eksempler er Philip Patrick Westh dømt for flere forhold og Lee Harvey Oswald er aldrig blevet dømt (derfor havde han heller ikke en straf, der skulle udstås), men er kun kendt i forbindelse med et forhold. For mig at se vil det åbne op for mange tvivlstilfælde og gråzoner, og især fordi navnene allerede fremgår af offentlige kilder, mener jeg ikke, der skal være en automatisk regel om sletning af navne på kriminelle. Navnene vil ofte fremgå af aviser, som er fysisk printet og kan lånes på fx biblioteker. Viser det sig senere, at udpegningen af den kriminelle er forkert, fx. igennemn forskning, nye beviser eller andet (fx sagen om uskyldige Jonathan Fleming), at det kan tages op til overvejelse om navnet skal udgå, hvis en sådan skulle være omtalt. -- ( •  • ) 22. feb. 2025, 19:25 (CET)
Som udgangspunkt skriver de danske medier kun navne på dømte, der er idømt 2 års ubetinget fængsel og opefter, er over 18 år samt hvis det er relevant at navngive pågældende. Der er naturligvis undtagelser, når kendte danske personer kommer på kant med loven – fx Robert Hansen. I denne diskussion kan man vel også stille spørgsmålet, om navnene på de dømte i Tønder-sagen skal fjernes? De har alle sammen udstået deres straf for mange år siden. Men igen da sagen var af så voldsom karakter ligger samtlige navne offentligt tilgængeligt i medier og bøger. Hvad med røveriet mod Dansk Værdihåndtering – skal deres navne også fjernes? Hvor går grænsen? Hvis man har adgang til Ekstra Bladets elektroniske arkiv kan man fx også finde den dømtes navn i Guldlok-sagen – hvilket er undladt og i stedet omtales han som "41-årig familiefar". Med venlig hilsen 22. feb. 2025, 19:23 (CET)
Nu er der delte meninger om at fjerne dette navn. Vi bør gennemgå diskussion og få en status, da det er relevant at nå en konklusion i min optik, netop om dette. Jeg tænker at få et overblik en af de næste dage – medmindre en anden god sjæl allerede har gjort det ;-) (, ) 13. mar. 2025, 23:26 (CET)
