Jeg har aldrig hørt udtrykket "Det tyske efterår", og jeg betvivler, at det har nogen notabilitet. Det fremgår, at udtrykket skyldes en film, "Deutschland im Herbst". Efter min mening bør emnet flyttes til filmen, og udtrykkets eventuelle brug forklares der som en afledt virkning af filmen. Men som emne på wikipedia: ingen notabilitet. () 20. feb 2018, 07:35 (CET)
 Betegnelsen har notabilitet, da det er en anvendt betegnelse på tysk, hvilket om emnet dokumenterer. Betegnelsen bliver i øvrigt også anvendt af danske historikere (fx Rikke Louise Peters) og journalister og har derfor relevans. opfordres derfor til at fjerne flytteforslaget igen. Mvh. () 13. mar 2020, 18:13 (CET)
Den tyske artikel henviser til filmen som årsag til begrebets anvendelse, og det er så hvad det er. Din påstand om, at "danske historikere" også anvender det er udokumenteret i artiklen. Forøvrigt har jeg så ikke hørt som den person, du nævner. For mig at se hører udtrykket alene hjemme i forbindelse med omtale af filmen. () 14. mar 2020, 09:34 (CET)
Om du har hørt om dette eller hint, kan du vel ikke mene som et seriøst notabilitetskriterium? Personen jeg henviste til er i øvrigt ikke historiker men ph.d i idéhistorie ved Aarhus Universitet og har skrevet en artikel, der hedder "En skåltale for det tyske demokrati" i tidsskriftet "Slagmark" i 2008 (Hvis du ikke har hørt om det, kan du evt. betvivle dets notabilitet). Betegnelsen stammer rigtignok fra filmen (1978), men betegnelsens oprindelse er ikke så afgørende, hvis den faktisk anvendes i fagkredse som et samlende begreb/en betegnelse for en række historiske begivenheder. På andre sprog (fx tysk, engelsk, spansk, svensk, norsk) er der en artikel om begrebet, men de har måske ikke været opmærksomme på, at ikke mener, at begrebet er notabelt til en selvstændig artikel. Mvh. () 14. mar 2020, 10:35 (CET)
