dansk wikipedia har det ikke så godt - desværre - Det er ikke noget jeg tror. Det er noget jeg ved!
Og det er en skam. For systemet har jo i grunden geniale muligheder. Vil du være med til at rette op på tingenes tilstand?
Jeg vil gerne.
Definitionsmæssig skelner jeg i det følgende mellem zapperne (man kunne også kalde dem shopperne) og og så de egentlige aktive.
Ved zappere forstår jeg dem, der tilfældigt kommer forbi og lavet lidt på må og få, nærmest i kedsomhed, men uden at føle noget ansvar som sådan for wikipedia som et fælles encyklopædisk projekt. Hvad zapperne angår, så kan de fortsat te sig ganske som de vil inden for systemets rammer, men jeg gider i hvert fald ikke interessere mig for dem eller spilde tid på deres produkter. For meget zapper-vildvækst bør løbende holdes nede af systemets administratorer (ligesom man jo nu tackler vandalisme).
Dette henvender sig således udelukkende til de, der gerne vil være aktive, dvs. engagere sig i det fælles encyklopædiske projekt. De er måske ikke så mange lige i øjeblikket, men det kan måske komme, forhåbentlig da.
Min konstatering (efter at have set på mange hundrede tilfældigt udvalgte artikler og nærlæst en del af dem) er p.t. at 
Samlet er det til skade for systemets image, og gør det vanskeligt at tiltrække kvalificerede mennesker, der gider at gøre en seriøs indsats.
Det jeg mener vi skal gøre, er at gå over til at arbejde metodisk frem for som nu tilfældigt. Her er en skitse til en slags plan. en "redningsplan" om man vil.
## Forslag til en redningsplan.
Drop (i første række) ambitioner om, at dansk wikipedia skal være en elektronisk udgave af Den Blå Bog, Trap Danmark, eller lignede.
Et generelt princip: Kvalitet og pålidelighed er vigtigere end mængde samt Det er vigtigere at dække bredt end at give dybtgående viden om et meget snævert og for de allerfleste ligegyldigt felt (det sidste er muligvis lidt kontroversielt, men det er nu undertegnedes synspunkt) 
Et strategisk mål
Eksempler på nogle taktiske målsætninger (kun forslag)
## Kildereferencer.
Dette er et "kildent" spørgsmål (undskyld vitsen). For som enhver ved af erfaring, så kan det at finde pålidelige kilder og finde ud af, om de nu også er pålidelige, være et møjsommeligt og tidkrævende arbejde, der sluger en masse af tiden og energien, der kunne have været brugt på en mere spændende måde. Mit praktiskr forslag er, at man generelt dropper strenge krav om kilder og i stedet for anvender to generelle kriterier:
## Kildereferencer er ikke altid lige vigtige.
Det er slet ikke nødvendigt med kildereferencer, hvis det, der siges, er almindeligt kendt af alle veluddannede mennesker. 
Et anskueligt eksempel: Hvis man f.eks. siger, at "jorden er ikke en perfekt kugle, men derimod en smule fladtrykt ved polerne", så er det ikke noget, der skal bilægges en kildereference, for det er noget, der i forvejen er almindelig kendt. 
Derimod er gode kilderefrencer et absolut must, hvis det man påstår er sensationelt, f.eks. en oplysning om, at der er opfundet en ny forureningsfri energiform, der i løbet at de næste 10 år vil kunne dække halvdelen af klodens energiforbrug, eller en oplysning om, at en kendt politiker har været i seng med en kendt pornomodel. I så fald er det om at have sine kilder i orden og kunne henvise til dem. 
Her er et frisk eksempel på, hvor forsigtig, man skal være med kilder og at de kan være mere til skade end gavn:
Jeg ville undersøge, hvornår forfatteren Hans Scherfig blev medlem af DKP. Det stod der nemlig ikke noget om i hans wiki-biografi. Jeg ledte derefter i Google for at finde noget, og jeg fandt også noget, men oplysningerne stemte ikke helt overens ´på de forskellige hjemmesider. Nogle sagde 1930, andre sagde 1932 og nogle noget helt tredje. Jeg endte med at bestemme mig for, at 1932 måtte være det rigtige, for det var der flere seriøst udseende og politisk neutrale hjemmesider, der var enige om. Men sæt nu, jeg bare havde taget den første, den bedste?
Med venlig hilsen
Ikke for noget, men er du snart færdig? Skriv i stedet for at diskutere. Det vil gavne alle. -- 7. nov 2009, 11:13 (CET)
Så fordi mange artikler endnu ikke er færdige, skal vi skrive? Spændende konklusion. -- 7. nov 2009, 11:28 (CET)
Det jeg prøvede at sige var, at det vil gavne Wikipedia mere at Harlekin skriver artiklerne, i stedet for at opstille regler, hvoraf de fleste findes. :-) -- 7. nov 2009, 11:54 (CET) 
Analysen af Wikipedia projektet er tynd. Konklusionen er misforstået og en del af grunden er den tynde analyse. Ydermere er analysen præget af negativt ladede ord og vendinger. En analyse må forventes at være skrevet i et neutralt sprog.
* Bidragede med første bidrag 24. nov 2008 som registreret bruger
* Begyndte at bidrage jævnt fra 9. okt 2009
* Mellem 500-1000 bidrag den 7. nov 2009.
* Så skrives Citat: "... dansk wikipedia har det ikke så godt - desværre - Det er ikke noget jeg tror. Det er noget jeg ved!...Forslag til en redningsplan..."
Hvordan kan du efter lidt over en måneds engagement have et indblik i det danske Wikipedia projekt i et sådan omfang, at du kan tillade dig at sende et så negativt ladet indlæg om det danske Wikipedia projekt? Hvis man sender sådan et indlæg skal man:
* have et indgående kendskab til baggrunden for Wikipedia-projektet
* lave en omfattende analyse som afdækker de større projekt elementer
Det er ikke det, der er præsteret.
Til sammenligning: Når en person starter på fuld tid på en arbejdsplads, tager det normalt 1/2-1 år før vedkommende er inde i sit arbejde.
I afsnittet "#Zappere og aktive" skinner din holdning igennem, at der kun skal findes én gruppe af bidragydere - de "egentlige aktive". Det er en misforståelse som kan afvises ved at læse forsiden: "Velkommen til Wikipedia, den frie encyklopædi som alle kan redigere."
Og dét er netop udgangspunktet for Wikipedia-projektet - inkl. den danske Wikipedia del. Selvfølgelig er det nødvendigt at rette nogen bidrag, men sådan er det.
Holdningen om at det kun er de "egentlige aktive" der skal kunne bidrage, er i direkte modstrid med Wikipedias ånd.
Vedrørende afsnittet #Tingenes tilstand
Hvis du kigger på den danske Wikipedia statistik kan du se, at dansk Wikipedia i aug 2009 havde 73% artikler større end 500 byte - og 22% større end 2kbyte.
Når du tilfældigt udvælger artikler, er det meget naturligt at omkring 75% (eller 3 ud af 4) vil være stubbe.
Kigger du på følgende månedsstatistik og årsstatistik kan du se at nogle at artikler ses mere end andre.
Det samme gør sig til dels gældende ved bidrag. Folk bidrager som hovedregel med det de ved eller med hvad de synes er interessant. Og mange gange er det også de artikler som mest bliver læst.
Mange af stubbene kan f.eks. være udtryk for at emnet ikke interesserer mange eller at folk ikke har haft meget information om emnet.
Du har lavet en overfladisk analyse og det er det ikke noget galt i sig selv (det gør alle af og til). Men at du tillader dig at konkludere offentligt at den danske Wikipedia er citat: "... dansk wikipedia har det ikke så godt - desværre - Det er ikke noget jeg tror. Det er noget jeg ved!...Forslag til en redningsplan..." - det er ikke konstruktivt. 
Når det er sagt vil jeg rose dig for dit gå på mod, for det fejler intet og jeg håber du også fremover vil bidrage. Men drastiske konklusioner kræver en fyldestgørende analyse og prøv også at tænke lidt på hvilken virkning dit indlæg har. Jeg tror du ville have vundet mere gehør, hvis du blot havde kommet med ændringsforslagene med et mere neutralt sprog.
Mit mål med dette indlæg var overordnet:
* Give et kritisk svar til på et kritisk indlæg.
* Forsøge at balancere kritik og ros - meningen er ikke at skræmme nogen væk.
Hej alle! Til almindelig beroligelse lover jeg hermed, at dette bliver sidste gang jeg kommer med en kommentar af den ovenstående type, for der kommer jo ikke noget fornuftigt ud af det alligevel. Der sker kun det, at alle bliver godt irriterede og gale i hovedet. Og det var jo i grunden ikke meningen. Og jeg har da slet ikke lyst til at være part i et vildt skænderi om det. Jeg kan også berolige med, at det skam slet ikke er det jeg bruger mest tid på i wikipedia. Jeg vil endda vove at påstå, at jeg er særdeles aktiv mht. at bidrage til stoffet både i form af nyskrivning, rettelser og kommentarer. Mvh. 7. nov 2009, 20:49 (CET)
