 (ca. 1028-1087) var den første , der regerede fra 1066 til sin død i 1087. Han var fra 1035 og frem. Han sikrede sig efter lang kamp kontrol over i 1060 og påbegyndte den seks år senere. Resten af hans liv var præget af kampe om at få konsolideret sin magt over England og landområder på kontinentet samt problemer med hans ældste søn.
Vilhelm var søn af og hans elskerinde . Vilhelms uægte status og hans unge alder skabte problemer for ham, da han efterfulgte sin fader. I 1047 formåede Vilhelm at knuse et oprør og begynde at etablere sin autoritet i hertugdømmet, som var en proces, der kom til at foregå helt frem til 1060. Hans ægteskab i 1050'erne med gav ham en magtfuld allieret i . Da han blev gift kunne han arrangere aftaler med sine støtter i den normanniske kirke. Vilhelm fortsatte ekspansionen og fik i 1062 kontrol over naboområdet .
Vilhelm blev en spiller i kampen om den engelske krone efter den barnløse , som han var i familie med. Den magtfulde engelske Harold Godwinson blev udråbt som Englands næste konge, da Edvard lå på sit dødsleje i 1065. Vilhelm byggede herefter en stor flåde og invaderede England i september 1066, hvor han vandt en overbevisende sejr og dræbte Harold under . Vilhelm blev nu kronet som konge juledag år 1066 i . Skønt han vendte tilbage til Normandiet, lykkedes det ham at bevare grebet om England, og størstedelen af sin tid brugte han derpå på at fastholde magten på kontinentet.
I 1086 beordrede han fremstillingen af "", der var en oversigt over alle jordejere i England og deres besiddelser. Vilhelm døde i september 1087, mens han ledte et felttog i Nordfrankrig, og han blev begravet i . Hans styre i England var præget af opførelsen af , en ny normannisk adelstand der bosatte sig og en ændring i den engelske . Landområderne blev delt efter hans død: Normandiet gik til hans ældste søn, , mens hans anden søn, , fik England. ("Læs mere..")
