PS til overvejelse: prøv at søge på ordet mark. Forestil nu, at en af de foreslåede varianter altid kom først, fx i betydningen "dyrket jordstykke", mens man for at finde fx møntenheden eller fornavnet skulle ud i en ekstra søgeproces. Vil det være rimeligt? Jeg synes det ikke. -- () 1. okt 2012, 22:19 (CEST)
Tja, der har tidligere været konsensus om, at et opslagsord bør dække den primære betydning/association, og det bør vel føre til, at det accepteres, at der er visse stednavne, der er mere kendte end andre. Det er vist også et system, der benyttes på de fleste andre wiki'er. På engelsk wiki er en artikel om den by som du og jeg umiddelbart tænker på, hvorimod der på er liste over de byer, der måske har flere køer ;-) () 1. okt 2012, 22:26 (CEST)
Tanken om ligestilling er sympatisk, men den holder bare ikke rigtig i virkeligheden. Der er sikkert mange køer omkring Vejle (Faaborg-Midtfyn Kommune), men langt de fleste ikke-fynboere er nok mere interesserede i den anden Vejle. Ved registre og kortbøger er den slags selvfølgelig ligegyldigt, for der er det ene stednavn lige så godt som det andet. Men i daglig tale render man hurtigt ind i, at et sted er hovedbetydning og resten ligegyldige eller direkte ukendte, hvis man da ikke lige bor på den pågældende egn. Her vil de fleste have størst gavn af at blive ledt til hovedbetydningen med det samme uden om at skulle omkring en liste, kun få alligevel har brug for. -- () 1. okt 2012, 23:34 (CEST)
Egentlig er jeg lidt ked af, at mit argument "bør vi fastholde som udgangspunkt, at alle stilles lige. Lad så brugeren selv vælge den variant, vedkommende har interesse i" ikke har givet anledning til kommentarer, så lad mig uddybe det lidt nærmere: lad os antage, at en læser støder på et bestemt navn eller ord, som ikke "passer" til den mest "kendte" forståelse. Ved at prioritere denne lader vi brugeren i stikken. Ved at bruge "flertydig" som start-søgemekanisme, giver vi en hjælp. Hvis fx en (måske især yngre) person søger efter ordet "vejle", er det ikke sikkert, at vedkommende er klar over at ordet har flere betydninger, og hvis man læser "turen fra Vejle til Korinth", er det ikke sikkert, at man er klar over, om man skal (eller måske netop ikke skal) passere over Lillebæltsbroen. Eksemplerne kan virke lidt specielle, men de kan forhåbentlig understrege min pointe: søgemekanismen "flertydig" har sin værdi, ja overhovedet sin berettigelse i netop at påpege flertydigheden. Den indsats, det kræver at vælge blandt flere muligheder, er så lille, at det langt opvejer følelsen af ulempe for de, der ikke måtte interessere sig for sprogets og stednavnenes rigdom. Vi skal ikke pådutte brugeren et - måske forkert eller misvisende - forslag. Vi skal tilbyde den bedst mulig hjælp. hilsen -- () 2. okt 2012, 20:43 (CEST)
 Det er derfor vi har en række skabeloner, som kan benyttes i toppen af artikler med flertydige opslagsord: . - () 2. okt 2012, 21:04 (CEST)
Og igen: i rigtig mange tilfælde vil de alternative betydninger være bedøvende ligegyldige for det store flertal og at føre dem til en oplistning vil derfor bare være en overflødig omvej. Bevares, det kan da være interessant, at man kan finde en Vejle andre steder end i Østjylland, men for langt de fleste læsere udenfor Fyn er det fuldstændig irrelevant. For dem er Vejle byen for enden af Vejle Fjord og ikke spor andet af betydning. Mens det i eksemplet med Korinth vel for det meste vil fremgå af sammenhængen om der menes den danske eller græske. Tilsvarende er der vel (stort set) heller ingen, der vil ligestille den franske hovedstad Paris med den nordvestjyske landsby af samme navn (hvis man da overhoved kan kalde otte huse for en landsby).
I øvrigt har jeg i andet sammenhæng oplevet lokale, der ikke forstå begrundelsen for betegnelser som Viby Sjælland og Viby Jylland. For dem var der kun en Viby af relevans, nemlig deres egen. At andre overhoved kunne have behov for at skelne, forekom dem nærmest absurd. -- () 2. okt 2012, 22:11 (CEST)
