Jf. både 's og 's indlæg på har rådmænd ingen notabilitet. Derfor foreslår jeg nu siden Slettet. mvh [ // // ] 27. sep 2009, 17:43 (CEST)
Ja, jeg kan godt se, at det er for længe siden, jeg har rodet med de ting. I det hele taget bliver tingene temmelig indviklede af, at de fem berørte kommuner har indrettet sig på hver sin måde. Men efter at have tjekket op på tingene skulle det vist fordele sig som følger:
Men spørgsmålet er så hvilke praktiske funktioner, der skal føre til notabilitet, uanset hvad de så kaldes lokalt. Borgmestre/overborgmester og viceborgmestre er utvivlsomt. Men så er der yderligere tre typer:
Efter min mening bør det være de to første funktioner. Den slags medfører alt andet lige en større kendthedsfakta end det bare at være udvalgsmedlem. Alle kommunalbestyrelsesmedlemmer er jo alligevel normalt medlem af et eller flere udvalg. -- 27. sep 2009, 23:07 (CEST)
 Kommentar Jeg medgiver gerne, at det er indviklet. Der er jo en grund til at statskundskabsstudiet tager fem år ;-) Desværre har der indsneget sig nogle fejl i ovenstående. Når du skriver, at Odense Kommunes politiske udvalg er "af forberedende karakter", er det simpelthen ikke rigtigt. Udvalgene har beslutningskompetence præcis som de fleste andre stående udvalg i kommuner (Århus er skolebogsundtagelsen her) og bruger den flittigt i en lang række småsager. I virkeligheden er Odenses model fuldstændig som Aalborgs - dog sådan, at magistraten hedder økonomiudvalget. "Alle" rådmænd er udvalgsformænd og samtidig medlem af økonomiudvalget. De er også øverste politiske og administrative leder hver i deres respektive forvaltning, ligesom borgmesteren leder Borgmesterforvaltningen. Og så må jeg i øvrigt pointere, at gåseøjnene omkring regering under Århus-afsnittet virkeligt skal tages bogstaveligt. Alle partier over en vis størrelse får automatisk en rådmandspost og får dermed sæde i magistraten, så det er så som så med dens evne til at regere. Når det er sagt, kan jeg godt følge dit ræsonnement mht. at nogle er mere notable end andre; jeg mener blot, at det i tilfældet Frederiksberg er svært at 'dokumentere' at udvalgsformændene skulle have mere at skulle have sagt end rådmændene.-- 27. sep 2009, 23:41 (CEST)
Med hensyn til Odense skriver de selv: "En sag starter typisk op i en af forvaltningerne og bliver behandlet i forvaltningens stående udvalg. Derefter behandles sagen i Økonomiudvalget og til sidst i byrådet." At de har beslutningskompetence fremgår ikke af teksten, men jeg tror på dig. Til gengæld har du ret i med ligheden mellem Odense og Aalborg. Det snyder bare lidt, at de begge har en rådmand, der er formand for to udvalg.
Med hensyn til Århus og "regering" så er det deres egen populærbetegnelse, i det kommunalbestyrelsen sammenlignes med Folketinget. At evnen til at regere på grund af forholdstalsvalgmåden så er noget begrænset medgiver jeg. Men det er jo så et dilemma, de deler med København, Odense og Aalborg, hvor fagborgmestre/rådmænd nok er udvalgsformænd men ikke nødvendigvis repræsenterer flertallet.
Med hensyn til Frederiksberg kan jeg godt følge dig. Økonomiudvalget er jo det overordnede udvalg i alle normale kommuner. Men når der er en eller anden aktuel sag fremme, vil pressen som regel gå til den relevante udvalgsformand, også selv vedkommende måske ikke har det reelle ansvar i den givne sag. -- 28. sep 2009, 13:30 (CEST)
