Den her er lidt tricky. Såvidt jeg kan finde mig frem til på nettet, bruges "Det gigantiske sammenstød" aldrig som betegnelse. Der er citeret 2 dansksprogede artikler i artiklen, men den ene omtaler ikke navnet, og den anden er fra 2012 og bruger efter det jeg kan finde på nettet, en forældet betegnelse. Har nogen nogle gode idéer til et navn? ( • ) 8. dec 2019, 20:48 (CET)
 Det er et dårligt navn idet der er flere forskellige teorier om månens oprindelse jf. . -- () 8. dec 2019, 22:10 (CET)
 Jeg var lige ved at skrive det samme - der er flere teorier.-- () 8. dec 2019, 22:12 (CET)
Problemet er bare at jeg ikke er sikker på hvorvidt det er en teori eller en hypotese; kilderne siger noget lidt blandet. Hvis man søger på "Giant-impact hypothesis" på internettet, står der i nogle af de første resultater at det er en teori ... Men "Universe Today" bruger tagget 'Giant impact theory' men har skrevet The most comprehensive and widely-held "theory" of how the Moon formed is called the ‘giant impact "hypothesis"’, hvilket får mig til at tro at journalister har en smule svært ved at differentiere de to termer. Men hvis man kigger på Google Scholar ("Giant impact theory" og "Giant impact hypothesis), ser det ikke umiddelbart ud som om kilderne er enige heller. Men jeg hælder klart mest til hypotese (se fx : Despite the giant- impact hypothesis being the favored lunar origin model for over 40 years, the parameters of the impact are still debated). Derudover siger enwiki det også. Måske man burde spørge ? ( • ) 9. dec 2019, 08:30 (CET)
Ja, det kan være lidt "tricky" at finde en god oversættelse fra engelsk til dansk :-). Jeg er enig med vedr. "Teorien om Månens oprindelse", for der har været mange teorier. Jeg mener, at man skal skelne mellem "nedslag" (et lille legeme falder ned på et stort, f. eks. en meteorit, der rammer Månen) og "sammenstød" eller "kollision" (to sammenlignelige objekter er involveret). Skal man så bruge "teori" eller "hypotese"? Da Hartmann fremsatte den i 1975 (?), var det en hypotese blandt andre, men jeg synes nok, at der i dag er så stærke indikationer på ideens korrekthed, at den fortjener prædikatet "teori". Derfor vil jeg foretrække betegnelsen "Sammenstødsteorien for Månens oprindelse", den vil også kunne forstås af lægfolk. De tre tidligere hypoteser var Darwins spaltningshypotese, indfangningshypotesen og samdannelseshypotesen, som alle længe har været falsificerede - hvilket for mange år siden fik Harold C. Urey til frustreret at konkludere, at "Månen er et umuligt objekt". () 9. dec 2019, 10:38 (CET)
Joo, men så bliver vi jo bare nødt til at finde nogle pålidelige kilder, up-to-date kilder der siger at det er en teori. ( • ) 10. dec 2019, 09:06 (CET)
 Efter at have grublet lidt over det tog jeg en snak med en af mine lærere, som har studeret fysik. Han sagde at det "ikke" er en teori fordi vi ikke har gjort alt der står i vores magt, for at modbevise det: Vi har ikke taget et objekt af theias størrelse og smadret det ind i et objekt af jordens størrelse. Om dette er den alment accepterede definition af 'teori', ved jeg ikke, men det var altså det han sagde. ( • ) 22. dec 2019, 23:04 (CET)
Man kan ikke forlange, at man først skal bygge en kopi af det unge Solsystem og så vente nogle millioner år for at se, om en kollision fører til dannelse af en stor måne. Så ville man jo heller ikke kunne opstille teorier for stjerners dannelse, udvikling og død, eller for Universets ditto! Sammenstødsteorien for Månens oprindelse fortjener prædikatet "teori", fordi den bl. a. kan forklare
* den meget store værdi af Jord-Måne systemets impulsmoment,
* de store ligheder mellem isotopsammensætninger,
* at Månen praktisk taget ingen jernkerne har,
* at Månen er praktisk taget uden vand.
Disse fire iagttagelser er af meget forskellig natur, og de kan reproduceres ved modelberegninger, som bygger på kendt fysik. De skitser, som vises på den danske Wikipedia-side, er meget grove, men der findes langt bedre illustrationer af sammenstødets udvikling, som jeg ikke har copyright til at lægge op. Især amerikaneren Robin Canup har simuleret begivenheden i stor detalje, en af hendes artikler (med billeder) kan ses på , reference 4. Det kan være, at der er mindre detaljer, hvor der er uoverensstemmelser, men det er ikke overraskende, for der er tale om et meget kompliceret fænomen med mange parametre. Jeg ser ingen grund til ikke at bruge betegnelsen teori. () 23. dec 2019, 10:02 (CET)
Tjoooooooooo, du har nok ret i at dét min lærer sagde, ville være en urimelig definition af teori. En.wiki bruger jo ‘hypothesis’, hvorfor jeg har spurgt på om det er en hypotese eller teori. Men nu læner jeg nok mest til ‘teori’ ... Problemet er jo bare at vi skal finde nyere, pålidelige kilder der bekræfter dette. ( • ) 23. dec 2019, 10:33 (CET)
## Sammenskriv dog alle teorier om månens dannelse.
Jeg er træt af at læse om 'beviser' for noget, hvor 'beviserne' næppe er sikre nok til at kunne kaldes indicier. Hvis gætterierne skulle være rigtige ville man kunne finde et område på jorden med en anden grundstofssammensætning, stammende fra Theia. Eller også har alle himmellegemet i området samme zink-andel. Hvordan er andre himmellemer opstået? Mars kollideret ud af Solen? Solen kollideret ud af Mælkevejens centrum? -- () 29. feb 2020, 14:44 (CET)
