Etiopien, officielt Den Føderale Demokratiske Republik Etiopien (: የኢትዮጵያ ፌዴራላዊ ዴሞክራሲያዊ ሪፐብሊክ ( "ye'Ityop'iya Federalawi Demokrasiyawi Ripeblik")), er et i . Landet har fire større : , , og . Den Blå Nil udmunder i , de øvrige udmunder enten i er eller opløses i sandet.
Landet blev fra og frem til 1941 kaldt , men det tidligste historiske navn er stadig Etiopien (eller Æthiopien). Etiopien har aldrig været koloniseret af europæiske stater, og varede fra ca. 1270 til det blev styrtet i 1974 af den marxistiske militærjunta . Kristendommen kom til landet allerede på 300-tallet, og omfatter 43 % af indbyggerne. 34 % af indbyggerne er muslimer.
Med 1.104.300 km2 er Etiopien verdens 27. største land. løber fra sydvest til nordøst gennem landet, og deler dette i to højere bjergplateauer. 
I alt findes der mere end 90 etniske grupper i Etiopien, hvoraf syv omfatter mere end én million mennesker. Traditionelt har og været de statsbærende og landejende folkegrupper i Etiopien. Efter afslutningen af den etiopiske borgerkrig i 1991 har -koalitionen udviklet en statsform, som bygger på etnisk baserede og politiske partier. Menneskerettighedssituationen i landet regnes som bekymrende. 
Etiopien er et af verdens fattigste og mindst udviklede lande, og på FN's var landet nr. 157 af 169 i 2011. Ifølge tal fra FN lever 44 % af indbyggerne under national sgrænse, 41 % er og 39 % lever i ekstrem fattigdom. Direkte tørkekatastrofer er imidlertid sjældne og har været knyttede til politisk uro i 1974 og 1984. 1974–1991 og 1998–2000 har også præget landet. De sociale skel er beskedne i Etiopien med en på 0,30. ("Læs mere..")
