## Ophavsret og fotografiske billeder.
På siger det, "Både for fotografiske værker og andre typer af billedkunst gælder ophavsretten i 70 år fra ophavsmandens dødsår. Der er dog kun ophavsret til fotografiske billeder i 50 år efter billedet blev fremstillet. " Hvis jeg forstår, er alle fotografiske billeder fremstillet i Danmark før 1955 nu uden ophavsret. fx 
Hvad så med digitale kopier af selvsamme fotografiske billeder? Filen er jo ikke fremstillet før 1955. -- 12. jul 2005 kl. 14:44 (CEST)
 Så vidt jeg husker kan en ophørt ophavret ikke genetableres. Omkring det nævnte billede er spørgsmålet om det er et "fotografisk billede" eller et "fotografisk værk" , og her er mange fortolkninger, og ingen faste regler. Fotograferne siger at alle billeder taget af en professionel fotograf er et værk, mens andre definerer det som et billede der har specielle kompsitoriske og kunstneriske egenskaber. 
Copydan er en interesseorganisation, og kan som sådan ikke forventes at være objektiv. vh. 12. jul 2005 kl. 16:19 (CEST)
 Ifølge en advokat, 
"Selve sondringen mellem fotografibeskyttelse og værksbeskyttelse er ikke belyst i retspraksis. En klar definition findes heller ikke.
Ethvert amatør fotografi vil dog være beskyttet efter § 70.
For at have værkshøjde (§1) skal fotografiet være et udtryk for ophavsmandens selvstændig skabende indsats. Han skal med andre ord have frembragt et eller andet særligt.
En fotografi af en kirke uden nogen form for speciel vinkel, belysning, opsætning og lignende vil derfor ikke have værkshøjde. Ved et sådant billede skal alene den 50 årige beskyttelse iagttages. Det er dog en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde." 
Og ifølge Syddansk universitetsbibliotek,
"Er der tale om et fotografisk billede er det beskyttet indtil 50 år efter det blev fremstillet, medmindre billedet er fremstillet før januar 1970. I så tilfælde er fotografiet ikke beskyttet og kan frit benyttes under forudsætning af at fotografen bliver nævnt.
Forskellen ligger i beskyttelsestiden og rettighedsindehaveren, dvs. man kan skelne mellem fotografen (§70) og ophavsmanden (§1)
Hvor grænsen går mellem et fotografisk billede og et fotografisk værk er svært at sige, men retningslinierne er de samme som i øvrigt gælder for bedømmelse af værkshøjde. Et praktisk fingerpeg kunne være, om fotografiet er taget af en professionel fotograf eller en amatør." 
Jeg tror det fleste billeder fremstillet før 1970 er ikke beskyttet. Måske hvis det er taget af en professionel fotograf er det ikke men det er jeg i tvivl om. Men, fx tror jeg er uden rigtig værkshøjde. 13. jul 2005 kl. 15:01 (CEST)
Hvis jeg ikke husker meget forkert, skabes et nyt værk ved digitalisering. Dermed kan der faktisk både være ophavsret på originalfotografiet og det indscannede billede. -- 9. jul 2009, 22:07 (CEST)
 Teoretisk måske nok. Men på commons anerkender man ikke simple reproduktioner af D2-værker som en selvstændig rettighed, jf. og . -- 10. jul 2009, 08:42 (CEST)
## Anden runde - kan vi opnå enighed om portrætfotografier er værker eller billeder?
På dawiki har vi for nylig slettet et portrætfoto af Alf Ross () med henvisning til, at det som professionelt portrætfoto er et fotografisk værk (§1 i Lov om Ophavsret) og ikke var gammelt nok til at være udløbet. Der er nu en lignende diskussion i gang på Commons, hvor Peter Kuiper hævder at også professionelle portrætfotografier er fotografiske billeder (§70 i Lov om Ophavsret) og således udløbet, hvis de er fra før 1.1.1970.
Vi burde nok forsøge at beslutte generelt, om "vi" accepterer portrætfotografier som fotografiske billeder (§70) eller fotografiske værker (§1).
Da der ikke findes nogen danske retsafgørelser og da vi for alt i verden vil undgå, at Wikipedia eller vores læsere bliver del af den første retssag, vil jeg hælde til "ikke" at acceptere den kortere beskyttelsestid (§70), men at behandle alle portrætfotografier normalt som værker efter §1 med den normale, lange beskyttelsestid. 7. jul 2009, 07:22 (CEST)
Jeg tror ikke man kan sige, at alle portrætfotografier er værker. Det kan være en tommelfingerregel eller vi kan beslutte at sige sådan for at være på den sikre side. Jeg tror at Alf røg mere for at være sikker, end fordi vi havde faste holdepunkter.
Personligt tror jeg at Peter har ret i at der skal være gjort noget særligt. En fotograf kan tage et billede på 10 sekunder, mens en maler eller en skulptør kan være årevis om at skabe et værk. Så jeg kan sagtens se logikken i at masseproducerede portrætfotos ikke er nok. Problemet er bare at finde grænsen. -- 7. jul 2009, 11:25 (CEST)
For lige at vende den, så kan professionelle fotografer jo også være time- eller dagevis om at tage portræt"tet". Det er imidlertid ikke altid til at se på fotoet, og derfor er der nok også en tendens til ikke helt at kreditere fotografer på linje med andre billedkunstnere. 
Jeg hælder mest til Nillerdks holdning om at køre denne sag konservativt og afvente en evt. afgørelse med andre involverede end Wikipedia. -- 7. jul 2009, 11:35 (CEST)
Nemlig. Og fordi der både kan bruges timer (eller dage) og sekunder så bør der også være sådan at det er en konkret og individuel vurdering, som domstolene må træffe. Vi kan så sagtens beslutte en regel, der lettere for os at håndtere. Vi kan så krydse fingre for, at diskussionen på Commons giver os nogle gode argumenter, så vi kan slippe lidt flere fotografier igennem nåleøjet. -- 7. jul 2009, 12:49 (CEST)
Der er nu en meget interessant sag i gang i forbindelse med brugeren og hans uploadning af billeder fra den britiske National Portrait Gallery (NPG). Sagen vil øjensynlig blive principel i forbindelse med ophavsret og databaseret på "afledte" billeder. NPG advokater har sendt brev først til Wikimedia Foundation og derefter til Dcoetzee, se brevet: .
I USA må retten være klar jf. , men det er slet ikke klart i hvilket omfang det gælder for Storbritannien eller mere bredt i Europa. NPG henviser til britisk databaseret som udgår fra et EU direktiv, der også er implementeret i den danske lov. Jeg synes der er to interessante aspekter i denne diskussion:
Lovgivning og praksis i Danmark er vist slet ikke klar på dette punkt og wikipedianere skal nok være påpasselig med at oploade materiale i sådanne situationer fra danske museum-sites — og andre billedarkiver. Det kunne være en opgave for danske wikipedianere at sørge dels for at lovgivningen blev klar, dels at offentlige institutioner gøres opmærksom på "Ophavsret 2.0" og normalt vælger CC-by. I nogle tilfælde ligger institutioner inde med materiale som kan have ophavsret, ikke af museet, men af en fotograf som endda måske ikke er umiddelbart "kontaktbar". Institutionen kan så ikke frigive billeder, medmindre Ophavsretten ændres og udtrykkeligt tillader dette. — 13. jul 2009, 15:05 (CEST)
Joe det er en interessant sag, selvom det nok mest har karakter af et skræmmebrev. Det er dog ikke helt samme problemstilling, idet dennne tråd her handler om hvornår der er tale om fotografiske billeder og dermed hvor længe den oprindelige ophavsret løber. NPG-sagen handler jo om, hvorvidt man kan have ophavsret til simple billeder af 2D-værker, der er PD. I alt fald som jeg har forstået det. -- 13. jul 2009, 16:43 (CEST)
## Tredje runde - på Commons.
Til dem der måtte være interesseret, . MVH Henrik (, ) 31. maj 2012, 09:38 (CEST)
