## Germansk-nordisk skrivemåde.
I verdensgeografien kan man altid diskutere hvad er den gængse og korrekte danske skrivemåde. Som eksempler kan nævnes Tripolitania, Cyrenaika, Benghazi og Store Syrte i Libyen, som jeg har foreslået ændret navn på. Nogle gange er skrivemåden i https://denstoredanske.lex.dk eller på engelsk wikipedia det oplagte svar, men ikke nødvendigvis det rigtige. 
Når man skal vælge mener jeg vi skal følge vore nærmeste nabolandes sprogbrug, herved forstået de nordgermanske sprog tysk, norsk og svensk, hvorfor de nævnte steder bør hedde Tripolitanien, Kyrenaika, Bengasi og Sidrabugten (se de pågældende ords diskussionssider). Fordelene er en mere mundret og stavevenlig skrivemåde.
Jeg kan lige nævne et par diskussioner i Landsbybrønden, hvor jeg åbenbart ikke skulle have ret. I verdensgeografien er golf et meget brugt ord for bugt, men på dansk wikipedia er den Mexicanske Golf stort set eneste eksempel herpå. Den Persiske Bugt må ikke kaldes den 'Persiske Golf', selvom navnet Golfkrigen er afledt deraf. Praktiske hensyn ved flertydige stednavne i wikipedia har man valgt at se bort fra således at udspecificering på dansk skal skrives i parentes og ikke med komma, som ellers ofte er mere intuitivt og stort set altid benyttes på engelsk wikipedia, ligesom det er meget nemmere at skrive på et tastatur.
I tilfældet Cyrenaika ses på https://wikidata.org/wiki/Q165198 at stavemåden er kørt helt af sporet og har taget svensk med i faldet, som er de eneste 2 wikier med den stavemåde, hvad end fremgangsmåden på mærkværdig vis er kopieret fra det ene eller det andet sprog eller fra https://denstoredanske.lex.dk. -- () 16. mar. 2023, 15:35 (CET)
 Dette er den dansksprogede Wikipedia, og hvilke navne der bruges på andre sprog, herunder tysk, norsk og svensk, er i princippet uden betydning. Man bør efter min opfattelse argumentere ud fra hvad der bruges i dansksprogede kilder, og helst kilder med god sprogbeherskelse og nutidige kilder. Den Store Danskes sprogbrug vil normalt være tungtvejende. Der er forskellige opfattelser af hvordan nutidige navne og historiske/traditionelle navne skal vægtes i forhold til hinanden, men jeg mener at det betyder mindre hvis alle brugte navne fremhæves og evt. diskuteres i artiklerne, ligesom man selvfølgelig skal huske at lave relevante omdirigerings- og flertydigsider. -- () 16. mar. 2023, 16:40 (CET)
I et spørgsmål som dette, er det vel især tre type kilder, man vil kigge til, for at finde svar 1) Danske leksika 2) Dansksprogede atlas 3) Forekomster i danske aviser - og måske 4) geografiske håndbøger/opslagsværker. Naturligvis er det ikke alle, der har et 'righoldigt' udvalg af den slags opslagsværker i deres hjem (som jeg muligvis bilder mig ind at have(?)), men man er jo velkommen til at samle et antal 'spørgsmål' om navneformer, man måtte være i tvivl om, og så stille den - som f.eks. et sted som her? Så kan det jo være, at andre brugere kunne hjælpe med at komme på sporet af det 'rette' svar? () 16. mar. 2023, 16:53 (CET)
Translitteration er behandlet i , hvor afsnittet om arabisk - som er aktuelt - her desværre endnu ikke er skrevet. Ved translitterattion bør man tage udgangspunkt i hvordan ordet skrives og udtales på originalsproget, og ikke på alle mulige andre sprog. Ved translitteration skal man altså ikke gå via et andet sprog, især ikke engelsk, hvor lydende bogstaverne betegner i mange tilfælde er meget forskellig fra dansk. 
Det danske alfabet omfatter nogle bogstaver som bruges i andre sprogs ortografi, men ikke i den danske ortografi. Det er bogstaverne "c". "q", "w", "x" og "z". Disse bør ikke bruges ved translitteration til dansk, og især ikke "c", der ikke har nogen bestemt udtale på dansk. 
Man bør især ikke læne sig op ad engelsk translitteration til "y". "Y" på engelsk kan betegne midst 7 forskellige lyde, ingen af dem er i nærheden af det danske "y". Se evt. .
