Newz.dk skriver 9.8.2009:
"Verdens største online-encyklopædi vokser ikke med samme hastighed som tidligere. Tilgangen af nye artikler er begyndt at flade ud, hvilket forskere fra Palo Alto-forskningscenteret i Californien mener, kan skyldes stemningen på siden.
Ifølge forskernes undersøgelser bliver flere og flere foreslåede ændringer afvist, især hvis de kommer fra personer, der sjældent foretager ændringer på artikler. Således afvises omkring 25 % af ændringer fra personer, der kun skriver på Wikipedia en enkelt gang om måneden. For 6 år siden var dette tal på blot 10 %.
De mere aktive skribenter ser ud til at bestemme mere og mere på Wikipedia, et faktum, der ifølge Ed Chi, en af forskerne bag undersøgelsen, kan føre til dårligere artikler. Med et mere topstyret Wikipedia vil nye skribenter falde fra, og vedligeholdelsen vil blive fokuseret på en mindre kerne af brugere. Med Wikipedias størrelse på over 3 millioner artikler er det uheldigt, idet sandsynligheden for at arbejdspresset bliver for højt stiger, hvilket kan føre til, at flere fejl slipper igennem.
Hos Wikimedia Foundation, der står bag driften af Wikipedia, er man godt klar over tendensen. Der er derfor startet en undersøgelse, som skal skaffe mere klarhed over situationen." -- 5. aug 2009, 11:12 (CEST)
Undersøgelsen gælder den engelsksprogede Wikipedia. Når vi i den dansksprogede version kommer op på tre millioner opslag, bliver det nok også svært for os at se relevansen af en række af de foreslåede nye emner. -- 5. aug 2009, 11:04 (CEST)
Der er vel ikke noget mærkeligt i at erfarne brugere dominerer. De har jo som regel et bredt kendskab til hvordan Wikipedia hænger sammen foruden kendskab til en hel del af de diskussioner og beslutninger, der ligger bag. Mens den der sjældent skriver hyppigt heller ikke sætter sig nærmere ind i de mange normer, teknikker, diskussioner osv., vi efterhånden har fået endsige årsagerne til dem.
Men selvfølgelig; det kan da svært at forstå, hvorfor vi på nogle punkter har streng ensretning, mens der på andre punkter synes at herske totalt kaos. Et forhold der i nogle tilfælde dækker over dybe uenigheder, som den sjældne skribent imidlertid næppe kender og derfor følgelig uforvarende risikerer at stikke hovedet i løvens gab. -- 5. aug 2009, 13:05 (CEST)
Jeg mener, at den danske wikipedia skal lære af den norske og svenske wikipedia. I vore to nabolande har de fået en stor mellemgruppe med som bidragsyder. Det bør vi også have i Danmark for at få så alsidig en wiki som mulig. Det vil gøre kvaliteten bedre. Desuden betyder mange bidragsydere i sig selv, at der kommer mange læsere. 
I alle tre lande er der en lille gruppe, der er mest aktive. Ved at kigge på wikipedias ganske langhårende statistik over hvem der bidrager med artikler, kan man se, at ganske få har skrevet det meste, mens der er mange tusinde, der har skrevet utrolig lidt. Det er ikke overraskende eller bekymrende. Det der er spænende, og som viser en forskel på danske wikipediaskribenter og hos vores nabolande, er den mellemgruppe, der hverken skriver ekstremt meget eller meget lidt. Jeg har kigget på hvor mange skribenter, der i juli har skrevet på mellem fem og 24 artikler. Denne gruppe kalder jeg mellemgruppen og udgør dem, der potentielt kan blive store og vigtige bidragsydelere, fordi har vist et engagement uden dog at have vist det store antal artikler. 
I den danske wikipedia var der i juli kun 238 bidragsydere i denne mellemgruppe, mens der var 432 bidragsydere til den norske og 628 i den svenske mellemgruppe.
Jeg ved ikke, hvad de gør anderledes i Norge og Sverige, men det som de gør, skal vi også gøre. Jeg opfordrer alle til at undersøge, hvorfor Norge og Sverige har så stor succes med at få en stor mellemgruppe og kopiere deres model til Danmark.
Dansk wikipedia står tilbage for Norge og Sverige
Blot til statistisk reference: Der går omtrent 31 svenskere per svensk artikel, 22 nordmænd per bokmålartikel og 49 danskere per dansk artikel. Så relativt set er bokmål den største ("mest effektive") sprogudgave.
Det er ikke min opfattelse, at der på den danske sprogudgave foregår nogen speciel hetz mod nye bidrag eller lignende. Jeg er helt enig med Dannebrog Spys betragtning om, at "den hårde kerne" har et mere indgående kendskab til både skrevne og uskrevne regler.
Desuden finder jeg det helt malplaceret at fokusere på antallet af artikler. Det der bør tælle er indholdet, hvilket den gennemsnitlige artikelstørrelse er et udmærket indicium: Den gennemsnitlige danske artikel er på 1.883 bytes, bokmål på 1.857 og svensk på 1.623. 74 % af bokmålartiklerne er større end 500 bytes, 73 % danske og 66 % svenske. 22 % af bokmål og de danske artikler er større end 22.000 bytes, mens det på svensk er 19 %. Tendensen ser ud til at være, at vi overgår bokmål snart på andelen af de helst store artikler.
Så selvom der på svensk og bokmål er flere artikler og bidragsydere, så er danske artikler generelt større. -- 9. aug 2009, 12:57 (CEST)
