Mistä on kyse? Facebookin Klikinsäästäjä-yhteisö on ärsyyntynyt Ylen otsikoista

Se lähestyi Yleä hiljattain avoimella kirjeellä

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan verkkotuottajan Timo Kämäräisen mielestä klikkiotsikot eivät ole Ylellä kovin suuri ongelma

Facebookin Klikinsäästäjä-yhteisössä on ruodittu paljon esimerkiksi iltapäivälehtien otsikoita, mutta viime aikoina myös Ylen otsikot ovat alkaneet ärsyttää yhteisön jäseniä. Hiljattain Klikinsäästäjä lähestyi Yleä avoimella kirjeellä.

– Se lähti huomiosta, että Ylelläkin alkaa olla jonkin verran klikkiotsikoita ja kysyimme, miksi Yle lähtee tähän. Rahoituspohja on sellainen, ettei siltä puolelta ainakaan tarvetta löydy, toteaa Klikinsäästäjä-yhteisön perustaja ja ylläpitäjä Lauri Skön.

Skönin mielestä Yle on pitkään ollut asiallisuuden ja puolueettomuuden linnake, josta ei turhaa sensaatiohakuisuutta löydy.

– Meillä on huoli siitä, ettei lipsuta väärälle puolelle. Haluamme keskusteluttaa, että ovatko klikit se paras mittari? Vai olisiko parempi mittari esimerkiksi laatu, eli kuinka pitkään juttuja sivustoilla luetaan.

Klikit, jaot ja viihtyvyys

Ylellä klikkausten määrä on vain yksi tapa seurata juttujen menekkiä ja laatua. Niiden ohella paljon painoarvoa annetaan myös some-jaoille.

Skönin ehdotuksen tapaan Ylelläpidetään silmällä myös sitä, kuinka kauan lukija viihtyy jutussa.

Meillä on huoli siitä, ettei lipsuta väärälle puolelle. Lauri Skön

– Kansainvälinen trendikin on se, että klikkausten sijaan tai ainakin niiden rinnalla pyritään seuraamaan myös jutussa vietettyä aikaa. Tärkeää ei ole pelkkä klikkaus vaan myös se, että lukija viihtyy artikkelissa pidempään, sanoo Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan verkkotuottaja Timo Kämäräinen.

Raflaava otsikko ei ole klikkiotsikko

Mikä sitten on klikkiotsikko? Klikinsäästäjän perustaja Lauri Skön nostaa esiin esimerkin, joka on jäänyt mieleen.

– Tamperelainen-lehdessä oli otsikko: Festarit eivät pärjää enää pelkillä makkaraperunoilla – eniten myydään tätä. Vastaus tähän oli makkaraperunat. Se on sellainen yksi ylitse muiden -klikkiotsikko.

Skönin mukaan raflaava otsikko ei välttämättä ole sama asia kuin klikkiotsikko.

– Otsikko voi olla raflaava, kunhan juttukin on raflaava. Klikkiotsikointia on se, jos johdetaan harhaan ja käytetään epäselviä termejä, kun asia on sanottavissa selvemminkin.

Harmaa alue

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan verkkotuottaja Timo Kämäräinen on Lauri Skönin kanssa samaa mieltä.

– Klikkiotsikko piilottaa sisällön ytimen. Otsikko on klikkiotsikko, jos se on harhaanjohtava tai valheellinen, Kämäräinen linjaa.

Jokainen toimittaja haluaa, että yleisö löytää jutun. Otsikko on siinä avainasemassa. Timo Kämäräinen

Hän muistuttaa myös otsikoiden "harmaasta alueesta".

– Harmaalle alueelle kuuluu valtava määrä otsikoita, joihin on enemmän tai vähemmän piilotettu se journalistinen idea. Rajatapauksia on varmasti valtava määrä.

Otsikko valmistuu porukalla

Kämäräisen mukaan Yle on pyrkinyt koko ajan eroon klikkiotsikoista.

– Keskeinen ohjenuora uutisjutuissamme on se, että tuodaan houkuttelevin journalistinen oivallus otsikkoon eikä suinkaan piiloteta sitä.

Kämäräinen myös muistuttaa, että otsikointi on myyntitapahtuma.

– Jokainen toimittaja haluaa, että yleisö löytää jutun. Otsikko on siinä avainasemassa. Neuvomme toimittajia käyttämään aikaa otsikointiin, luonnostelemaan useita vaihtoehtoja ja katsomaan porukalla, mikä on paras.

Ei suuri ongelma

Kämäräisen mielestä klikkiotsikointi ei ole Ylellä kovin suuri ongelma.

– Korostan, että juttuja on todella paljon. Silloin otsikoissakin on vaihtelua. Kokonaisuutena pärjäämme erittäin hyvin.

Ohjenuoramme on tuoda journalistinen oivallus otsikkoon, ei piilottaa sitä. Timo Kämäräinen

Otsikoita myös korjataan, jos ne ovat liian mysteerimäisiä. Toisaalta korjataan myös liian tylsiä otsikoita.

– Voi olla arvokas aihe, joka ei löydä yleisöä. Silloin mietimme, miten löytyy houkuttelevampi, mutta totuudenmukainen otsikko.

Facebookin Klikinsäästäjä-yhteisön tarkoitus on spoilata klikkiotsikoita kertomalla saatetekstissä, mitä otsikolla ajetaan takaa.

Lauri Skön ja Timo Kämäräinen olivat Ajantasan haastattelussa torstaina 22.10.