Vanhimmat Afrikasta löytyneet nykyihmisen eli Homo sapiensin fossiilit ovat 200 000 vuoden takaisia. Se on vanhaa tietoa. Tuore tutkimus on tuottanut ison yllätyksen: samaan aikaan Afrikassa näyttää elelleen myös toinen ihmislaji.

Toisen hominidin, Homo naledin, fossiileja löytyi syvältä erittäin vaikeakulkuisesta luolastosta läheltä Johannesburgia vuonna 2013. Fossiileja saatiin talteen puolitoista tuhatta. Ne ovat peräisin 15 yksilöstä.

Vastikään löytyi lisää fossiileja vielä syvemmältä Rising Star -luolastosta. Joukossa on poikkeuksellisen hyvin säilynyt luuranko ja pääkallo, josta Homo naledin ulkonäkö on pääteltävissä aiempaakin tarkemmin.

Useimmat paleoantropologit ovat olleet sitä mieltä, että lajin elinpäivistä on miljoona tai kaksi miljoonaa vuotta. Australialaisen James Cookin yliopiston tutkijat ovat tulleet aivan toiseen tulokseen: heidän mukaansa fossiilit ovat vain 236 000–335 000 vuotta vanhoja.

Ajoitukselle kymmenkertainen varmistus

Apulaisprofessori Eric Roberts James Cookin yliopistosta (siirryt toiseen palveluun) kertoo, että hänen yliopistonsa lisäksi aikahaarukka varmistettiin kymmenessä muussa laboratoriossa kuudella eri menetelmällä.

Uuden ajoituksen perusteella on hyvin todennäköistä, että Homo naledi ja meidän esivanhempamme elivät samaan aikaan.

– Se tarkoittaa, että alkukantaisen hominidin ajanjakso Afrikassa oli hyvin huomattava, paljon pitempi kuin paleoantropologit ovat pitäneet mahdollisena, sanoo professori Paul Dirks.

Havainnon merkitys on hänen mukaansa huima.

Eivätkö edistyneet työkalut olleetkaan nykyihmisen tekemiä?

Noin puolentoista metrin pituisella ja 45-kiloisella Homo naledilla oli apinamainen ruumis ja hyvin pienet aivot. Kasvot, jalkaterät ja kädet sen sijaan olivat ihmismäiset. Käsien rakenne viittaa siihen, että se saattoi olla kykeneväinen valmistamaan edistyneitä työkaluja.

Dirksin ja Robertsin ajoituksen perusteella Homo naledi myös eli aikana, jolta tunnetaan paljon kivityökaluja.

Enää ei ole automaattisesti selvää, että ne olivat nykyihmisen tekemiä, sanovat niin Dirks kuin hänen kollegansa Lee Berger eteläafrikkalaisesta Witwaterstrandin yliopistosta. (siirryt toiseen palveluun)

– Emme voi enää olettaa, että juuri nykyihminen teki kaikki tuonaikaiset mullistavat tekniset keksinnöt, Berger sanoo.

Rising Star -luolasto on pitkä, syvä ja monikammioinen. Tutkijat eivät usko, että sen perälle saattoi päätyä vahingossa. Marina Elliott /Witwaterstrandin yliopisto

Dirksin mukaan tutkijat voivat vain arvailla, mitä hominidit tekivät vaikeakulkuisessa luolastossa.

Haudattiinko heidät sinne, vai pakenivatko he muita ihmisiä tai eläimiä eivätkä päässeet takaisin?

– Tällä hetkellä alkuperäinen oletus on yhä paras. Sen mukaan heidät pantiin luolaan tarkoituksella, Dirks sanoo.

Ensimmäinen merkki hautajaisrituaaleista?

Dirksin kanssa samalla kannalla on kolmatta tutkimusta johtanut Wisconsinin yliopiston (siirryt toiseen palveluun) antropologi John Hawks. Hänen mielestään on erittäin epätodennäköistä, että hominideja olisi päätynyt kaksi kertaa vahingossa samanlaiseen paikkaan.

– Toinen fossiililöytö antaa lisäpainoa sille teorialle, että Homo naledi vei vainajansa tarkoituksella pimeisiin ja syrjäisiin paikkoihin.

Se on merkki älykkyydestä ja mahdollinen ensimerkki kulttuurin synnystä, Hawks sanoo.