Helsingin käräjäoikeus kaatoi 29. toukokuuta kaikki syytteet rikoskomisario Kari Lintilää ja hänen kollegaansa, Helsingin poliisilaitoksen vanhempaa konstaapelia vastaan.

Syytteiden mukaan Lintilä olisi tehnyt omatoimista, lainvastaista poliisirikostutkintaa selvitellessään poliitikon vanhan paritustutkinnan epäselvyyksiä.

Suomen Kuvalehti on toukokuun aikana raportoinut syytteiden taustoista, oikeudenkäynnistä ja käräjäoikeuden ratkaisusta.

Poliisit syytteeseen vieneen tapahtumaketjun keskeinen väite liittyi kokoomuksen puoluesihteerin Harri Jaskarin paritustutkintaan vuonna 2006. Jaskari ei lopulta saanut syytettä parituksesta.

Väitteen mukaan tuolloin olisi tullut ilmi johtavien poliitikkojen kannalta kiusallisia yhteyksiä Jaskarin asunnossa seksiä myyneeseen virolaisnaiseen. Jaskarilla oli seurustelusuhde naisen kanssa.

Syytteeseen joutuneen Lintilän kollegan mukaan prostituoidun televalvontatiedoista oli löydetty ”isokenkäisten” puhelinumeroita. Hän väitti myös, että soittajien joukossa olisi ollut myös Euroopan investointipankin varapääjohtajana tuolloin toiminut, nykyinen tasavallan presidentti Sauli Niinistö.

Vanhempi konstaapeli kertoi myös saaneensa tutkinnan yhteydessä valokuvan, jossa oli kokoomuspoliitikkoja prostituoitujen seurassa. Poliisin mukaan Jaskarin naisystävä kertoi hänelle vuonna 2006, että kuva oli otettu eduskunnan saunalla.

Niinistö on jyrkästi kiistänyt kaikki esitetyt väitteet ja kuvannut niitä ”valheelliseksi törkykampanjaksi”.

Presidentinvaalit käytiin tammikuun lopussa 2018. Rikostutkinta Lintilää ja tämän kollegaa vastaan aloitettiin vaalisunnuntaita edeltävänä perjantaina. Oikeudenkäynnissä kävi ilmi, että tutkinnan käynnistymisen taustalla oli poliisilaitoksella herännyt huoli presidentin vaalikampanjasta.

Kokenut rikostutkija Kenneth Eriksson kertoi oikeudelle kuulleensa vaalien alla, että toimittaja oli käynyt kyselemässä Jaskari-jutusta sen tutkinnanjohtajana toimineelta Seppo Sillanpäältä. Omien sanojensa mukaan Erikssonille valkeni tuolloin kyselyjen yhteys seuraavan sunnuntain vaaleihin.

”On pikku riski, että paska lentää paljon ennen pressanvaaleja”, Eriksson selitti oikeudessa viitaten mahdolliseen lehtijuttuun ja sen Niinistöä koskeviin väitteisiin.

Laitoksella laadittiin Lintilän toimista muistio, mikä johti poikkeuksellisen nopeisiin toimiin. Rikostutkinta käynnistettiin jo seuraavana päivänä eli perjantaina. Lintilän työhuoneen lukko vaihdettiin viikonloppuna ja saman tien tehtiin ensimmäiset todistajien kuulustelut.

Tutkinnan perusteena oli epäily, että Lintilä olisi vuotanut vanhaa tutkintamateriaalia toimittajalle ja jättänyt perimättä asiakirjasta kopiomaksun. Lintilälle itselleen rikosepäily selvisi, kun hän tuli vaalisunnuntain jälkeen maanantaina työpaikalle.

Myös Niinistö kuuli vaalikampanjan aikana häneen liittyvistä väitteistä. Viestintäpäällikkö Katri Makkosen välittämän tiedon mukaan Niinistö kuuli ”absurdeja tarinoita saunakuvista huhuina” marraskuun 2017 paikkeilla. Niinistö kertoo, ettei muista, kuka kertoi hänelle väitteistä.

SK tiedusteli Niinistöltä, oliko hän väitteistä tietoiseksi tultuaan yhteydessä poliisiorganisaatioon, sisäministeriöön tai muuhun vastaavaan tahoon – tai oliko joku taho yhteydessä häneen asian takia.

”Tasavallan presidentti ei ole ollut tässä asiassa yhteydessä poliisiin eikä mihinkään viranomaiseen ja tieto toimista poliiseja kohtaan tuli asian julkisuuden myötä”, Makkonen vastasi sähköpostitse.

SK varmisti vielä asiaa uudella sähköpostilla, jolloin Makkonen välitti uuden vastauksen.

Siinä kerrottiin, että Helsingin poliisilaitos oli ollut yhteydessä hänen turvayksikköönsä tammikuun 2018 lopulla.

”Tammikuun lopulla 2018 hänen turvayksikkönsä vastaanotti Helsingin poliisilaitokselta ilmoituksen, että joitain kuvia oli sieltä kysytty, kuvia ei kuitenkaan ollut olemassa”, Makkonen selvitti.

Viestintäpäällikkö selitti asiaa vielä puhelimitse. Hänen mukaansa varsinainen virkarikostutkinta ei tullut tuolloin presidentin tietoon eikä kuvista informoimisen yhteydessä asiaa taustoitettu enempää, koska ”presidentti tiesi, ettei kyseisiä raskauttavia kuvia ole olemassa”.

”Tiedoksi vain, että tällaisia kuvia on kyselty. Se oli se tieto, mikä tuli turvayksikölle”, Makkonen selvittää poliisin tiedottamisen sisältöä.

Miten se liittyi presidentin turvallisuuteen?

”Sinun pitää kysyä poliisilta, miksi he ovat soittaneet meille”, Makkonen sanoo.

SK tiedusteli Helsingin poliisilaitoksen poliisipäälliköltä Tomi Vuorelta, mitä kuvia oli kysytty, kuka oli kysynyt ja miksi asiasta informoitiin presidentin turvayksikköä. Vuori ohjasi vastaamisen apulaispoliisipäällikkö Heikki Kopperoiselle. Kopperoinen kertoo soittaneensa presidentin turvayksikköön.

Hänen mukaansa informointi ei liittynyt sinänsä kuvakyselyihin, vaan poliisin huoleen tulevasta lehtijutusta.

”Lintilä on ollut siitä [Jaskari-tutkinnasta] kiinnostunut ja ymmärsin, että siihen on liittynyt myös joku toimittaja, joka olisi myös ollut halukas siihen tutustumaan. He ovat kyselleet siitä jutusta”, Kopperoinen kertoo saamistaan tiedoista tammikuussa 2018.

Hän sanoo katsoneensa tuolloin, että jos tällainen juttu julkaistaan, se aiheuttaa turvallisuusriskin presidentille tämän liikkuessa julkisilla paikoilla.

”Että jos tulee joku sellainen juttu mediaan, mistä tulee jotain tunnetta herättävää tai kuohuttavaa asiaa, pitää ottaa se turvallisuusnäkökulma huomioon, ettei kukaan rupea heittämään kananmunaa tai tekemään mitään vastaavaa. Turvaorganisaation täytyy tietää ja presidentin tietää, että jos tällainen juttu tulee, niin osataan ottaa se huomioon.”

Mainittua juttua ei koskaan julkaistu. Kopperoinen sanoo, ettei muista enää yhteydenottonsa tarkkaa ajankohtaa eikä ole varma, pystyykö sitä jälkikäteen selvittämään. Lopulta hän arvioi, että yhteydenotto tapahtui ennen presidentinvaaleja.

Voiko syntyä vaikutelma, että Lintilään kohdistettu operaatio on ollut poliittisesti motivoitunut ja että poliisi on halunnut suojata poliitikkoa ikävältä julkisuudelta?

”Olen tuosta ihan eri mieltä, kun olen elänyt nämä ajat ja miettinyt, että eihän meillä voi olla mitään poliittista suojelua. Kyllä tässä on ihan puhtaasti se, että meillä on tietyt velvoitteet [valtiojohdon turvallisuuden osalta].”