Vil forplikte norske jenter og gutter til ett års samfunnstjeneste i helsesektoren

Senterpartiets Kjersti Toppe mener verneplikten må utvides for å løse fremtidige bemanningsproblemer i helse- og omsorgssektoren.

Senterpartiets helsepolitiske talskvinne og nestleder i Stortingets helse- og omsorgskomité vil utvide verneplikten: Hun vil at norske gutter og jenter skal jobbe ett år i helse- og omsorgssektoren. Tom A. Kolstad

26. februar 2013

De siste ukene har debatten om kjønnsnøytral verneplikt rast i flere politiske partier og i avisspaltene.

Senterpartiets helsepolitisk talsperson og nestleder i helse— og omsorgskomiteen på Stortinget, Kjersti Toppe, mener debatten er for snever:

Forsvaret har ikke behov for flere hender – det har imidlertid helsevesenet.

Derfor foreslår hun at verneplikten bør utvides slik at både menn og kvinner må velge mellom en verneplikt i Forsvaret eller en samfunnstjeneste innen helse og omsorg.

– For å videreføre dagens nivå i helsesektoren må en av tre utdanne seg innenfor helse- og omsorgsyrket i fremtiden. Det er ingen fagmiljøer som kan si hvordan vi skal møte denne utfordringen, og vi politikere tar ikke tak i dette. For noen er det provoserende tanke å innføre et pliktår som ikke har noe med militære å gjøre, men jeg mener vi må bryte gamle tankesett og tørre å tenke radikalt i helsepolitikken, sier Toppe.

«Solidarisk samfunnstjeneste»

Hun har hentet inspirasjon fra Hagen-utvalgets utredning om hvordan møte framtidas omsorgsutfordringer.

Utvalget foreslår en «solidarisk samfunnstjeneste». De mener vernepliktig ungdom må anses for å være en arbeidsressurs som bør brukes i en sektor hvor behovet er stort og ressursene stadig færre.

– Forsvaret har ikke nok jobb til vernepliktige, bare 10-12 prosent av ungdomskullet avtjener førstegangstjenesten, mens vi har en bemanningsutfordring i helsevesenet som ingen har gode løsning på. Da er det tvingende nødvendig å diskutere forslaget fra Hagen-utvalget, sier Toppe.

Ikke erstatte faglærte

Utvalget ser for seg at man har en tre måneders «rekruttskole» med en grunnleggende innføring i omsorgsarbeid, og at man finner tilpassede arbeidsoppgaver til de som utfører omsorgstjeneste.

Toppe understreker at forslaget ikke skal fortrenge eller erstatte faglærte i eldreomsorgen, men komme som et tillegg:

— Arbeidet må være klart definert. De unge skal ikke ha fagansvar, men arbeid som bidrar til aktivitet som en tur på kjøpesenteret, hjelp til måltider – aktiviteter som mange ikke har mulighet til å tilby i dag, og som derfor fører til at eldre blir passive og ensomme. Det er ikke en trussel mot helsearbeidere og deres faste stillinger – det er jobb nok for alle i fremtidens eldreomsorg.

Hun ser for seg en ordning med mer gulrot enn pisk: Toppe foreslår at det skal være rimelige fritaksordninger fra samfunnstjenesten, og at de vernepliktige får lønn på lik linje som ufaglære, samt visse goder slik som reduksjon av studielån.

Staten peker på en sektor som trenger hjelp, og det vil kanskje være en bør på de unge, men ungdommene selv vil få en gevinst. Kjersti Toppe

I Hagen-utvalgets forslag ser man for seg at hvis en person jobber ett år i omsorgstjenesten før man starter på høyere utdanning, eller arbeider tre månedsverk per år i sektoren mens man studerer, så kan man komme ut av et femårig studium uten studielån.

- En bør for unge - men med gevins

– Vil det ikke være en stor inngripen i unge folks liv å tvinge dem til bruke ett år på å jobbe i helsesektoren?

– Staten peker på en sektor som trenger hjelp, og det vil kanskje være en bør på de unge, men ungdommene selv vil få en gevinst: På kort sikt kan de få nedbetalt studielånet, på lang sikt får de en verdifull erfaring, og kanskje føre til en bedre rekruttering til helse- og omsorgsyrkene. Jeg har forståelse for at man ikke ønsker å ha plikter for ungdom, men her mener jeg man har gode grunner for å gjøre det, sier Toppe.

– I fjor la man ned siviltjenesten for vernepliktige. Er ikke dette å ta et skritt tilbake?

– Det er ikke det samme. Siviltjenesten var knyttet til at dem med overbevisningsgrunner skulle ha et alternativ. Dette handler om å bruke ung arbeidskraft i stillinger man har brukt for, sier Toppe.

Fremme forslag på landsmøtet

En kjønnsnøytral verneplikt blir et tema i den nye kompetansereformen for Forsvaret, som legges frem for Stortinget til våren. Som Aftenposten har omtalt går Arbeiderpartiet og Senterpartiets programkomiteer imot en kjønnsnøytral verneplikt, men det er tatt ut dissens i spørsmålet. SV er derimot for.

Toppe vil fremme sitt forslag på Sps landsmøte i april, og håper å få med seg et flertall for å utrede ordningen.

– Det er også et verdivalg: Solidaritet mellom generasjoner bør ikke bare handle om pengeoverføringer, men også ved at man yter en arbeidsinnsats for de eldre, sier Toppe.

Fakta Vernepliktdebatten Programkomiteene i Arbeiderpartiet og Senterpartiet foreslår å gå imot en kjønnsnøytral verneplikt. I begge partier er det tatt dissens i spørsmålet.SV er for kjønnsnøytral verneplikt.En rekke likestillingsmiljøer mener dagens vernepliktsordning strider i mot likestillingsloven, og mener det er på høy tid å endre dagens ordning.Siden 2010 har norske jenter sesjonsplikt, som betyr at de må møte til sesjon, men det er valgfritt om de vil inn i førstegangstjenesten.Over 60.000 ungdommer gjennomfører den todelte sesjonsordningen årlig. Rundt 10.000 velges ut til å avtjene førstegangstjeneste.I dag er 90 prosent av soldater i førstegangstjenesten menn.I NOU 2011:11 skulle Hagen-utvalget se på innovative løsninger for å møte framtidas omsorgsutfordringer.De foreslår at personer Forsvaret ikke trenger, kan avtjene førstegangstjenesten gjennom en «solidarisk samfunnstjeneste».Kjersti Toppe i Senterpartiet har i Aftenposten kommet med et lignende forslag.Kilde: Forsvaret, NOU 2011:11 Vis mer

Vi videreutvikler våre artikler.

Hjelp oss å forbedre, gi din tilbakemelding. Gi tilbakemelding