Alma käytti ennakkoluulottomasti Leijona-riipusta Linnan juhlissa – tiedätkö, mikä on kiistellyn symbolin todellinen merkitys?

Räväkästä tyylistään tunnettu pop-tähti haluaa tuulettaa Suomi-leijonan imagoa.

Harva asia herättää niin paljon ristiriitaisia tunteita kuin Suomen vaakunasta tuttu Suomen leijona. Leijonasymboli on saanut viime vuosina ajoittain niin kielteisiä merkityksiä, ettei sen käyttäminen ole monien mielestä tuntunut enää soveliaalta.

Suurta kansainvälistä suosiota nauttiva Alma Miettinen, paremmin pop-artisti Almana tunnettu, haluaa nyt puhdistaa Suomen leijonan maineen.

Jutun alussa olevalla videolla Alma kertoo muun muassa Leijonariipuksen merkityksestä itselleen.

Alman ja hänen kaksoissiskonsa Annan jälkeen kättelyvuorossa Linnaan saapui laulaja Paula Koivuniemi.­

”Se on mulle iso asia”

Alma, 21, saapui presidentin vastaanotolle itsenäisyyspäivänä tummassa Mert Otsamon suunnittelemassa asussa, jonka selkään oli brodeerattu nahkainen Suomi-leijona. Asu täydentyi näyttävällä leijonariipuksella.

Alma kertoi, että haluaa poistaa symbolista siihen liitetyt rasistiset mielikuvat. Leijonariipus symboloi hänelle suomalaista sisua.

– Olen niin paljon Suomesta pois, että joka kerta kun mua jännittää, niin otan kiinni tästä. Se on mulle iso asia, toivon, että voin olla isänmaallinen ilman, että siitä tulee mitenkään rasistinen fiilis, hän kertoi ISTV:lle.

Myös Linnan juhlien vieraiden tyylejä IS:lle arvioineet Klara Kivilahti ja Kira Kosonen kehuivat Alman valintoja.

– Hyvänä yksityiskohtana Almalla oli suomileijonakoru, joka toi ripauksen maustetta ja lisäasennetta. Jos sitä edes tarvittiin. Go Alma, Kosonen sanoi.

Alma kertoi Leijonariipuksen symboloivan hänelle suomalaista sisua.­

Tunnuksella pitkä historia

Leijonatunnuksen historia ulottuu satojen vuosien taakse, kertoo historiantutkija ja professori Matti Klingen kirja Suomen sinivalkoiset värit (1982).

Klinge kirjoittaa, että nykyisen leijonavaakunan prototyyppi nähtiin Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä Upsalan tuomiokirkossa. Muistomerkki valmistui lopullisesti vuonna 1591. Sen oli suunnitellut flaamilainen kuvanveistäjä Willem Boy. Kyseessä oli Suomen suuriruhtinaskunnan – tai suurherttuakunnan – vaakuna.

Vaakunassa Suomea symboloi leijona. Eläin tunnettiin vanhana Ruotsin valtakuntaan liittyvänä symbolina, muun muassa mahtavan Folkunga-suvun tunnuksena sekä Länsi-Götanmaan ja Smoolannin vaakunaeläimenä. Klingen mukaan vaakunassa Suomi yhdistettiin Karjalaan, jonka tunnuksena taas olivat kaksi erilaista miekkaa ja kättä.

Symboliikkaa oli miekoissakin: käyrä sapeli viittasi Klingen mukaan sekä Etelä-Venäjää hallinneisiin tataareihin että kohti Eurooppaa työntyneisiin turkkilaisiin. Suora miekka taas viittaa länteen ja kristilliseen kirkkoon, haarniskan peittämä käsi ritariromantiikkaan.

Leijonan merkitys kirkastui 1800-luvun lopulla

Leijonalipusta tuli Klingen mukaan merkityksellinen vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla, jolloin se merkitsi liberaalis-perustuslaillisen suuntauksen tunnusta Venäjän hallitsemassa Suomessa.

Leijonalipusta tuli myös itsenäistyneen Suomen väliaikainen valtiolippu keväällä 1918.

Osa aitosuomalaisuuteen suuntautuneissa piireissä vaikuttavista piti 1920- ja 1930-luvuilla leijonavaakunaa ”vierasmaalaisena”. Karhua pidettiin sopivampana symbolina.

Video: Alma ja hänen kaksoissiskonsa Anna saapuvat Linnan juhliin.