Maataloutta on tähän saakka pidetty suurimpana fosforipäästöjen aiheuttajana. Suomen ympäristökeskuksen (SYKE) mukaan maatalouden osuus on runsaat 58 prosenttia koko maan vuosittaisesta fosforikuormasta.

Vallitsevan käsityksen (siirryt toiseen palveluun) mukaan pellolta huuhtoutuu vesistöön vuosittain keskimäärin 1,1 kiloa fosforia hehtaarilta.

Uusi tutkimus romuttaa nyt tämän käsityksen. Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan nurmipeitteisiltä pelloilta huuhtoutuu fosforia 0,43 kiloa hehtaarilta. Määrä on alle puolet siitä, mitä tähän saakka on uskottu.

– Huuhtoumamäärässä on ollut merkittävä yliarviointi, kiteyttää Luken johtava tutkija Perttu Virkajärvi.

Luken johtavan tutkijan Perttu Virkajärven mukaan karjataloutta on fosforikuorman osalta syyllistetty kohtuuttomasti. Sami Takkinen / Yle

SYKEn mukaan ihmisiä ei ole huijattu

Tulokset ovat peräisin Suomen ympäristökeskuksen vetämästä KiertoVesi-hankkeesta (siirryt toiseen palveluun), jossa mallinnettiin fosforin huuhtoutumista nurmipeitteisiltä pelloilta. Tutkijoiden käytössä oli Luken huuhtoumakenttien nurmivuosien aineisto kolmelta paikkakunnalta kahdenkymmenviiden vuoden ajalta (1992–2017).

– Malliin saatiin paras mahdollinen aineisto Suomesta.

Tähän saakka käytössä ollut luku, 1,1 kiloa hehtaarilta vuodessa, on niin sanottu ominaiskuormitusluku, joka on ollut käytössä jo kolmisenkymmentä vuotta.

Luku on saatu eteläisen Suomen pienillä savisilla valuma-alueilla tehdyissä tutkimuksissa, mutta se on yleistetty kuvaamaan nurmipellolta ympäristöön huuhtoutuvan fosforin määrää myös muualla Suomessa, eli aivan toisenlaisessa ympäristössä.

SYKEn erikoistutkija Petri Ekholm ei pidä tällaisen ominaiskuormitusluvun käyttämistä huijauksena.

– Meillä ei ole kovin paljon seurannassa olevia maatalousalueita. On aina hienoa, kun saadaan uusia tuloksia erilaisista ympäristöolosuhteista, hän muotoilee.

Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkijan Petri Ekholmin mukaan nykyisin koko maassa käytössä oleva fosforin ominaiskuormitusluku on saatu Etelä-Suomen savimailta. Kimmo Hiltunen / Yle

"Nautakarjataloutta syyllistetty liikaa"

Perttu Virkajärven mukaan suomalaista nautakarjataloutta on tähän saakka syyllistetty kohtuuttomasti. On puhuttu "lantapommista" ja lietelannan suuresta fosforikuormituksesta.

– On lakattava syyttämästä nautakarjatilojen lietekäsittelyä, Virkajärvi sanoo.

Virkajärvi selittää uutta tilannekuvaa nurmenviljelyssä tapahtuneella muutoksella, josta kiitos kuuluu hänen mukaansa viljelijöille.

Lietelantaa levitetään pelloille nykyisin ainoastaan kasvukaudella, talvilevitys on kokonaan kielletty, ja syyslevityskin on rajoitettu niin määrän kuin ajankohdankin osalta.

Lietteen hajalevitys on sekin vähentynyt, sillä jo yli puolet nurmelle levitettävästä naudanlietteestä sijoitetaan eli mullataan levittimen peltoon tekemään viiltoon. Multaus tehdään, jotta ravinteet jäisivät peltoon kasvien käyttöön.

Käytössä on myös letkulevitys, jossa liete valutetaan letkuista pellon pintaan. Molemmat menetelmät vähentävät ravinteiden huuhtoutumisriskiä.

Luken erikoistutkijan Kirsi Järvenrannan mukaan uusi arvio huuhtoutuvan fosforin määrästä mahdollistaa korjaustoimenpiteiden kohdistamisen oikeisiin paikkoihin. Sami Takkinen / Yle

Luken erikoistutkija Kirsi Järvenranta ei silti anna karjataloudelle täydellistä synninpäästöä. Fosforikuormaa syntyy yhä, ja nautakarjatalouden haasteena on edelleen nurmilta huuhtoutuva liukoinen fosfori.

– Kun meillä on todenmukaiset luvut pellolta tulevasta kuormituksesta, me pystymme kohdentamaan toimenpiteet oikeisiin paikkoihin. Myös lietteen levitystä riskiolosuhteissa tulee välttää.

MTK:n mielestä fosforin käyttöä voidaan nyt lisätä

Maa- ja metsätaloustuottajien etujärjestön MTK:n korvissa uudet ja entistä pienemmät arviot fosforikuormasta kuulostavat hyvältä.

Pohjois-Savon MTK:n toiminnanjohtaja Jari Kauhanen arvelee, että seurauksena voivat olla jopa uudet lannoitussuositukset. Hänen mukaansa myös ympäristökorvausjärjestelmän taulukkoarvoja voitaisiin katsoa uusiksi.

– Voidaan laittaa eri luvut sinne, ja ruveta pikkuhiljaa purkamaan rajoitteita.

Voisiko tämä tarkoittaa sitä, että fosforia käytettäisiin maataloudessa jatkossa enemmän?

– Kyllä, tarpeen mukaan, Kauhanen toteaa.

MTK Pohjois-Savon toiminnanjohtaja Jari Kauhanen katsoo, että uusi tutkimustulos voi mahdollistaa fosforin käytön lisäämisen maataloudessa. Sami Takkinen / Yle

Uudelleenarviointi jo meneillään metsätalouden osalta

Maatalouden syntitaakkaa vesistöön valuvasta fosforikuormasta on osaltaan vähentämässä myös metsätalous.

Metsien ojitus vaikuttaa järvien rehevöitymiseen ja muuttumiseen humuksen takia tummemmaksi, ja metsätalouden osalta ravinnehuuhtouman uudelleenarviointi on jo meneillään.

Syynä on Luken ja SYKEn kaksi vuotta sitten julkaistu yhteistutkimus (siirryt toiseen palveluun), jossa havaittiin, että toisin kuin oli aiemmin luultu, metsäojituksesta aiheutuvat valumavesien ravinnepitoisuudet ovat sitä suuremmat, mitä enemmän suon ojittamisesta on kulunut aikaa.

Uudet tulokset pakottivat muuttamaan aiempia käsityksiä, ja tutkijat arvioivat silloin tuoreeltaan, että käytössä olevat metsätalouden kuormitusarviot fosforin ja typen osalta olisi kerrottava kahdella tai jopa kolmella.

Luken johtava tutkija Mika Nieminen on kuitenkin nyt päätynyt siihen, että tämä kaksi vuotta sitten tehty arvio on pahasti alakanttiin.

– Oma arvioni on, että metsätalouden fosfori- ja typpikuormat ovat vähintään kolmasosa maatalouden kuormituksesta.

Nieminen arvioi, että metsätalouden päästöt ovat fosforin osalta 600–700 tonnia ja typen osalta noin 11 000 tonnia vuodessa.

Tutkijan arvio eroaa huomattavasti nykyisestä käsityksestä (siirryt toiseen palveluun), jonka mukaan metsätalouden kokonaiskuormitus on vuodessa 231 tonnia fosforia ja 3 253 tonnia typpeä.

Uudet tutkimustulokset ovat johtaneet siihen, että jo 1970-luvulta alkaen käytössä ollutta metsätalouden ominaiskuormituslukua ollaan nyt parhaillaan uudistamassa.

Metsätalouden aiemmin luultua isompi fosforikuorma pienentää suhteellisesti maatalouden osuutta fosforin kokonaiskuormituksesta. Sami Takkinen / Yle

Olemassa myös luontaisesti reheviä järviä

Uutta tietoa on saatu myös muun muassa Mira Tammelinin ja Tommi Kauppilan järvien piilevälajiston muutoksiin perustuvista tutkimuksista (siirryt toiseen palveluun). Piilevien avulla on mahdollista erottaa ihmisen aiheuttama rehevöityminen järveen tulevasta luontaisesta fosforikulkeumasta eli luonnonhuuhtoutumasta.

Tästä on yhtenä esimerkkinä Pohjois-Savossa oleva Iisalmen vesistöreitti, jonka järvet ovat piilevätutkimusten perusteella olleet rehevöityneitä jo tuhansien vuosien ajan. Alueella on ollut asutusta kuitenkin vasta muutamien satojen vuosien ajan.

Fosfori Fosfori on kasveille välttämätön energian lähde Maataloudessa fosfori on tärkeä lannoite, jonka puuttuminen voi vähentää satotasoa jopa puolella Vesistöön huuhtoutuva fosfori aiheuttaa järvien rehevöitymistä, kun ranta- ja vesikasvillisuus sekä kasviplankton lisääntyvät

Lisää aiheesta:

Järvien pilaajalle löytymässä toinen syntipukki – metsätalouden vaikutus uhkaa kasvaa entisestään lisähakkuissa

Metsäojitusten vaikutukset vesistöihin yllättivät tutkijat – päästöt pahenevat vuosien kuluessa

Joutuuko Suomi ratkaisemaan pakolla maatalouden leväongelman? Komissio patistaa tehostamaan vesiä rehevöittävän lannan käsittelyä eläintiloilla

Suomen maatiloilla muhii 20 miljoonan tonnin lanta-aarre – Valio haluaa kerätä tiloilta maidon lisäksi myös lehmien jätökset