Selvom en stribe pensionskasser kræver langt flere detaljer om virksomhedernes skattebetalinger, afviser stort set alle store selskaber at bøje sig for presset.

Nicolai Raastrup, f. 1972. Nicolai er en erfaren reporter, der inden sin tiltræden på Finans har arbejdet for bl.a. Reuters og dagbladet Børsen, været Mellemøstkorrespondent for Berlingske Tidende i Jerusalem og pressechef i ISS. I 2013 blev Nicolai ansat i Jyllands-Postens erhvervsgravergruppe, og et år senere digital erhvervsredaktør på Finans. Nicolai er glad for motion og dyrker ikke mindst tennis med stor entusiasme, ligesom han har slæbt sig gennem adskillige maratonløb. Desuden har han en forkærlighed for at sammensætte diverse julefrokost- og partybands, primært med det formål at sætte sig selv i centrum i rollen som forsanger.

En række store, danske pensionskasser har indledt et slagsmål med landets største virksomheder om indsigten i selskabernes skattebetalinger.

For at komme skattejonglering til livs kræver pensionskasserne, at virksomhederne offentliggør, hvor meget de har betalt i skat i hvert enkelt land, men stort set ingen virksomheder vil imødekomme kravet. Kun energikoncernen Ørsted skiller sig ud med gennemsigtighed i skattebetalingerne.

Store danske virksomheder afleverer i dag oplysninger til de danske skattemyndigheder om, hvor meget de betaler i skat i de enkelte lande, de opererer i. Det skal forhindre, at virksomheder jonglerer med finanserne, så skattebetalingerne lander i lande med lav beskatning.

Men oplysningerne bliver ikke fremlagt for offentligheden. Det forhindrer fuld indsigt i, om virksomhederne opfører sig etisk og ansvarligt, mener en stribe danske pensionskasser med aktieposter for milliarder i de danske selskaber.

Sune Schackenfeldt er adm. direktør i Pædagogernes Pension, der forvalter en samlet pensionsopsparing på over 65 mia. kr. Han mener, at den vigtigste forudsætning for, at man kan have en diskussion med en virksomhed om fair skat, er, at man ved, hvad de betaler i skat i de lande, de opererer i.

»Den store udfordring, vi har nu, er, at multinationale selskaber har mulighed for at flytte overskud rundt til lande, hvor det er meget billigt. Irland eller andre steder. Og så kan man ikke rigtig gennemskue, hvordan der er blevet svaret skat i de lande, hvor de har udnyttet produktionskapacitet og mennesker,« siger Sune Schackenfeldt.

Offentlig land-for-land rapportering Land-for-land rapportering betyder, at virksomheder oplyser, hvad der bliver betalt i skat i hvert enkelt land, virksomheden opererer i Humanitære organisationer og kritikere af multinationale selskaber har i årevis anbefalet land-for-land rapportering, fordi det afslører, om virksomheder betaler en passende skat i de lande, hvor de producerer deres varer, eller om de evt. flytter overskud til de lande, hvor der er lavest beskatning Virksomheder afleverer i dag land-for-land oplysninger til skattemyndighederne, men de bliver ikke offentliggjort En række pensionskasser presser nu på for, at virksomhederne offentliggør oplysningerne. Det vil gøre det tydeligere, om nogle virksomheder er ”dårligt selskab”, lyder det.

Også PKA, MP Pension, Pensam og PFA ønsker, at selskaberne fremlægger oplysninger om skattebetalinger land for land.

»Ligesom vi siger, at man skal være transparent om alt muligt andet i virksomhedsdriften, som har samfundsrelevans, så mener vi også, at det her er relevant. Det er en vej til, at der sker en holdningsændring i den her skattediskussion,« siger Jens Munch Holst, direktør i MP Pension, der er pensionsselskab for 138.000 magistre, gymnasielærere og psykologer.

De virksomheder, der evner at demonstrere, at der er orden i penalhuset, det er også dem, der kommer i puljen, som investorerne vil røre ved Thomas Bjerre, leder af revisions- og konsulentfirmaet PWC’s skatteafdeling

Ønskerne om større gennemsigtighed støder dog mod en mur hos virksomhederne.

»Novo Nordisk ønsker ikke at offentliggøre land-for land-rapportering, før der bliver etableret globale retningslinjer, der sikrer retvisende og ensartet rapportering af selskabernes skattemæssige fodaftryk. De eksisterende regler om land for land-rapportering, som er designet til rapportering til myndighederne, medfører efter vor vurdering en stor risiko for fejlfortolkning,« skriver Novo Nordisk’ skattechef, Camilla Rønne Wright, i en e-mail til Finans.

Mens de største, børsnoterede selskaber er begyndt at offentliggøre langt flere oplysninger om f.eks. direktørlønninger og klimabelastning, så er der mærkbar modstand mod at oplyse skattebetalinger i de enkelte lande. Det skyldes bl.a. frygten for, at tallene vil blive fejltolket, lyder det fra flere sider.

»Der kan være flere grunde til, at en koncern ikke betaler skat i et specifikt land, f.eks. dårlige resultater, fremførte tab fra tidligere perioder eller større investeringer. Det vil så medføre en dialog, hvor manglende information hos modtager af rapporteringen giver en ukvalificeret debat,« vurderer Flemming Ole Nielsen, chef for investorrelationer i DSV Panalpina.

Heller ikke smykkekoncernen Pandora vil fremlægge skattebetalinger i enkelte lande.

»Vi betaler den skat, vi skal, overalt. Vi er en af de største selskabsskatteydere i Danmark, og vi følger lovgivningen på området og rapporterer vores skat land-for-land til skattemyndighederne. Rapporteringen kan udveksles mellem alle lande, men den bliver ikke offentliggjort,« skriver Pandoras kommunikationsdirektør, Johan Melchior, i en e-mail til Finans.

Morten von Jesse, skattechef i ingredienskoncernen Chr. Hansen, oplyser, at virksomheden følger en aktuel OECD-evaluering af land-for-land rapportering og vil overveje sagen, når evalueringen er overstået.

»Vi er grundlæggende tilhængere af åbenhed om skattebetalinger, men vurderer, at rapporteringen af land-for-land skatteoplysningerne i deres nuværende form ikke giver et nuanceret billede af vores lokale skattebetalinger,« lyder det fra Morten von Jesse.

Vi har en tro på, at når der er åbenhed, så sker der også noget Mikael Bek, chef for miljø, samfundsforhold og god selskabsledelse hos pensionskassen PenSam.

Flere investorer og rådgivere peger på, at større gennemsigtighed fra selskabernes side generelt er et afgørende skridt i retning af at sikre en ansvarlig adfærd.

»Vi er med i fora, hvor vi prøver at påvirke globale selskaber om, at de skal være mere transparente om skat, og hvilke strukturer de bruger. Vi har en tro på, at når der er åbenhed, så sker der også noget,« siger Mikael Bek, chef for miljø, samfundsforhold og god selskabsledelse hos pensionskassen PenSam.

Sune Schackenfeldt fra Pædagogernes Pension mener, virksomheder skal tvinges til at fremlægge oplysningerne.

»Vi har brug for, at børsnoterede multinationale virksomheder bliver tvunget til at lave offentlig land-for-land rapportering. Det vil kunne give os den viden, hvem der er i det gode selskab, og hvem der er dårligt selskab. Transparens er den første nøgle til at vurdere multinationale virksomheders skattebetaling,« siger Sune Schackenfeldt.

Selvom selskaberne ikke lever op til pensionskassernes ønsker, er der ikke udsigt til, at de får grovfilen. Tilgangen er baseret på dialog og moderat pres, ikke trusler om udsalg af aktier og eksklusion. Det skyldes bl.a., at pengetankene ved, at det kan gå hårdt ud over afkastet, hvis de selskaber, der ikke følger opfordringerne, bliver hældt ud af porteføljen.

»Det vil påvirke både MP’s risiko og afkast i væsentlig grad, hvis MP fravalgte at investere i de mange selskaber, der er involveret i væsentlige skattekontroverser,« hedder det f.eks. i et nyt notat fra MP Pension om holdningen til skattebetalinger.

Pensionskassen Velliv presser pt. ikke på for land-for-land oplysninger, mens Industriens Pension opfatter offentlig land-for-land rapportering som »relevant«.