Det var en kommission ramt af store samarbejdsvanskeligheder, som landsdommer Michael Kistrup i slutningen af marts overtog, men nu skrider arbejdet endelig frem.

Sådan lyder det i hvert fald, hvis man spørger Michael Kistrup selv. Han blev udpeget, da forgængeren, Michael B. Elmer, gik af på grund af samarbejdsvanskeligheder.

- Den første tid har været fin. Samarbejdet fungerer fint, og samarbejdet med kommissionens ansatte virker også fuldstændig problemløst. Det går faktisk over stok og sten, siger Michael Kistrup til DR Nyheder.

FAKTA: Det skal Irak-kommissionen undersøge Undersøgelseskommissionen skal dels undersøge og redegøre for baggrunden for den danske beslutning om at deltage i krigen i Irak, dels undersøge og redegøre for, hvad danske myndigheder har foretaget sig i forbindelse med tilbageholdelsen af personer under krigene i henholdsvis Irak og Afghanistan. Kommissionen skal efter planen afgive sin beretning senest fem år efter, at den er endeligt nedsat. Kilde: Justitsministeriet

Det går faktisk så godt, at Irak-kommissionens nye formand tror på, at kommissionen kan nå at komme med sine konklusioner i 2017, som er den deadline, regeringen har givet kommissionen.

- Indtil videre satser vi på det, men det kan godt være, at der måske bliver en forsinkelse. Indtil videre holder vi fanen højt, siger Michael Kistrup.

Læs også : Omstridt Irak-kommission indkalder de første vidner

Har indkaldt de første vidner

Irak- og Afghanistankommissionen blev nedsat i 2012, men blandt andet på grund af samarbejdsvanskeligheder mellem den tidligere kommissionsformand, Michael B. Elmer, og de to øvrige kommissionsmedlemmer, Jørgen Albæk og Jeppe Skadhauge, er der endnu ikke sket store fremskridt i kommissionens arbejde.

Men nu går det 'sådan set meget godt', siger den nye formand.

- Kommissionens sekretariat har udarbejdet nogle notater, og vi læser på materialet. Det går meget fint. Måske er vi blevet lidt forsinkede, men der er i hvert fald styr på det, og der er gennemarbejdet en større mængde materiale, så der er noget til den afhøringsrunde, vi starter med i november, siger Michael Kistrup.

Kommissionen indkaldte i sidste uge 10-12 nuværende og tidligere embedsmænd fra Udenrigsministeriet, og de første afhøringer ventes at begynde til november.

Om en måneds tid vil kommissionen sætte navne på de pågældende embedsmænd, og man vil også udpege nogle af de nuværende og tidligere politikere, som skal afhøres.

Hvis den bliver lukket, så bliver den det. Det er et politisk lag, som vi ikke rigtig rører ved. Formand Michael Kistrup om Irak-kommissionens fremtid.

Fogh skal nok indkaldes

Tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen (V), der stod i spidsen for den tidligere VK-regerings beslutning om at gå i krig i Irak, kan blandt andet regne med en invitation.

- Han skal nok også indkaldes. Men om det bliver nu eller senere, vil tiden vise, siger Michael Kistrup.

Noget af det, der blev talt om tidligere, var selve kommissoriets størrelse, og at det simpelthen var for stort og voldte kommissionen for mange vanskeligheder. Hvad mener du om det?

- Jamen, det har vi ikke rigtig nogen mening om. Kommissoriet er ligesom givet, og politikerne har ønsket, at vi undersøger det her, og så bliver det undersøgt. Hvis man vil undersøge noget andet, kan man lave det om. Vi tager det her som en given ting, og så arbejder vi ud fra det.

Læs også : Irak-kommissionens formand går af efter bøvl med samarbejdet

Men ville det hjælpe jer, hvis politikerne skar kommissoriet til?

- Det har vi jo ikke rigtig nogen holdning til. Nu ser kommissoriet sådan ud, og kommissionen er nedsat med det for øje. Selvfølgelig ville noget gå hurtigere, hvis man skar noget af eller gjorde noget andet, men det har vi ikke rigtig forholdt os til. Kommissoriet er det, som Folketinget har ønsket, at vi skal undersøge, og det er så det, der bliver undersøgt.

- Vi går ikke ind og vurderer rimeligheden eller betimeligheden i, at man undersøger på en bestemt måde. Det er den politiske proces, og det må de pålægge os, og så gør vi det, siger Michael Kistrup.

Vi lukker, hvis vi lukker

Den politiske proces har blandt andet også bestået af, at de borgerlige partier har opfordret regeringen til at lukke kommissionen.

Læs også : ANALYSE Irak-kommissionen hænger i en tynd tråd

Tænker I på, om en eventuel ny borgerlig regering måske vil lukke Irak-kommissionen efter valget?

- Heller ikke det gør vi os så mange tanker om. Selvfølgelig har vi drøftet, hvad der vil ske, men igen: Det er politikerne, der beslutter det, og så længe kommissionen er nedsat, arbejder vi. Det er også derfor, vi har indkaldt til afhøringer, siger Michael Kistrup.

- Hvis den bliver lukket, så bliver den det. Det er et politisk lag, som vi ikke rigtig rører ved.

Vil du opfordre politikerne til at lade jer fortsætte til enden?