Ny rapport: Et effektivt forsvar for årene 2021–2037 vil koste flere hundre milliarder kroner ekstra

Dagens forsvar holder ikke mål, mener Forsvarets egne forskere.

Soldatene er norske gardister. Men helikopteret som har fraktet dem, er dansk. Norge mangler transporthelikoptre, noe fredagens rapport fra Forsvarets forskningsinstitutt peker på som en av mange svakheter ved dagens norske forsvar. Johannes Maximilian Schnell / Forsvaret

8. feb. 2019 09:00 Sist oppdatert 8. februar 2019

Bestillingen kom fra forsvarsminister Frank Bakke-Jensen i september 2018:

Hva bør Forsvaret bruke mer penger på? Hva må det bestå av for å møte nye trusler og et NATO som trues av et svekket samhold?

Fredag kom svaret i rapporten «Hvordan styrke forsvaret av Norge» fra Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Rapporten skal legge grunnlaget for langtidsplanen for Forsvaret for årene 2021–2024.

Rapporten, som 13 forskere står bak, sier at et større militært angrep på Norge ikke helt kan utelukkes. Og at viljen hos flere allierte land til å komme Norge til unnsetning, svekkes.

Pengene som mangler

For å oppfylle eksisterende planer for Forsvaret, trengs det ifølge FFI 100 milliarder kroner ekstra i 2021–2037. «Uten dette løftet bør dagens plan revurderes fordi den vil mangle balanse mellom oppgaver, struktur og økonomi», skriver forskerne.

Og: Skal anbefalingene fra FFIs rapport i tillegg oppfylles, er forskerne klare: «Det kreves flere hundre milliarder på toppen av dette om anbefalingene i FFI-rapporten skal tas til følge.»

Forskjellen på å nå NATOs mål om to prosent av BNP og å fortsette på dagens nivå, utgjør 500 milliarder kroner for de 16 årene fra 2021–2037.

Til sammenligning utgjør hele forsvarsbudsjettet i år 59 milliarder kroner.

Soldater fra Forsvarets spesialkommando trener i Rena leir. Dette er soldatene som er oftest på utenlandsoppdrag for Norge. Slike oppdrag må Norge stå bedre rustet til, ifølge Forsvarets forskningsinstitutt (FFI). Torbjørn Kjosvold / Forsvaret

Fakta Hva er langtidsplaner for Forsvaret? Hvert fjerde år skal regjeringen presentere en ny langtidsplan. Den skal fortelle hva som skal skje med Forsvaret i neste fireårsperiode. Det er disse langtidsplanene som har ligget til grunn for de store endringene i Forsvaret de siste tiårene. Langtidsplanen skal ta hensyn til trusselbildet mot Norge, hva som skjer i våre nærområder og hvordan vi skal tilpasse oss samarbeidet i NATO, rent militært. En ny langtidsplan skal legges frem for Stortinget våren 2020 og skal dekke årene 2021–2024. Vis mer

Dagens forsvar har alvorlige mangler

Rapporten starter med sterk kritikk av dagens forsvar. Dette er klare svakheter, ifølge FFI:

Beredskapen er for dårlig.

Utholdenheten er for svak.

Det utdannes for få offiserer.

Evnen til å beskytte utvalgte baser og nøkkelinstitusjoner er for dårlig.

Den sivile støtten til Forsvaret holder ikke mål.

Det er stor usikkerhet knyttet til kommunikasjonssystemene Forsvaret er avhengig av.

Norge har i dag liten evne til å stanse og bekjempe langtrekkende missiler.

Behovet for overvåking er stort.

Dagens langtidsplan, som gjelder årene 2017–2020, blir mye, mye dyrere enn tidligere beregnet, det er snakk om milliarder av kroner.

Dette siste forklares blant annet med svekket kronekurs og at NH90-helikoptrene som marinen og Kystvakten skal bruke, blir langt dyrere enn antatt.

Britisk-norsk ingeniørsamarbeid under storøvelsen Trident Juncture i Norge høsten 2018. Morten Uglum

Dette må Forsvaret gjøre, ifølge FFI:

Forskerne ved FFI har klare anbefalinger om hva som bør gjøres, både overordnet og på mer detaljnivå:

Bygge ut annet forsvars- og sikkerhetssamarbeid enn det vi har med NATO.

Styrke evnen til å delta i utenlandsoperasjoner.

Leve opp til NATOs krav til militære kapasiteter.

Vurdere å doble antall elever ved Krigsskolen.

Satse på høytflyvende droner som bidrag til overvåking.

Kunne stille med den type styrker som NATO vil ha problemer med å komme til Norge med tidsnok i en krisesituasjon.

Styrke evnen til å håndtere episoder som ligger mellom fred og krig, og bli bedre på å ivareta norsk suverenitet og myndighet.

Styrke evnen til å bekjempe avdelinger som er viktige for angriperes operasjon.

Gjøre det mulig å ta imot allierte styrker i Lyngen-området i Troms.

Bygge opp evnen til å opprettholde kontroll over områder i Finnmark.

Eksempler på hvordan man kan lykkes med dette, er ifølge FFI å gjøre hele Brigade Nord, det som i praksis er Norges hær, til en enhet med bare yrkessoldater.

Videre å anskaffe transporthelikoptre, kamphelikoptre og tankfly, som Norge mangler i dag.

FFI konstaterer at det å styrke norsk sikkerhet i nord på russisk side kan bli oppfattet som «truende» eller som forsøk på å endre dagens situasjon.

Dette gjør Norges situasjon mer usikker:

I sin årstale i januar trakk forsvarsminister Frank Bakke-Jensen frem det han kalte fire hovedbekymringer:

Russland: Myndighetene tar seg til rette regionalt og globalt. De bruker virkemidler som går på bekostning av internasjonal stabilitet. Angrepene på demokratiets grunnleggende funksjoner i Vesten er uakseptable.

En mer ustabil og uforutsigbar verden: En økonomisk maktforskyvning pågår – vekk fra USA og Europa, som ser at lederposisjonen svekkes. Våre verdier utsettes for press. Militær overlegenhet er ikke lenger selvsagt.

Usikkerhet rundt NATO: Alliansen er designet for amerikansk lederskap. Derfor er det viktig at alle allierte slutter opp om NATO, og at vi jobber tett med amerikanerne slik at også deres sikkerhetsinteresser blir ivaretatt.

Kappløp om teknologisk utvikling: Utviklingen av autonomi, kunstig intelligens, utnyttelsen av stordata, nettverk og sensorer vil gi alle samfunnsområder muligheter vi i dag ikke kjenner. Kampen om data står helt sentralt.

Fakta Slik vil forholdet til Russland utvikle seg Ut fra det FFI vet i dag, ventes det at forholdet til Russland vil være spent frem til 2024. Men usikkerheten knyttet til alliert støtte ventes å avta som følge av økt amerikansk tilstedeværelse og fornyet oppmerksomhet rundt farene for krig i Europa, samt styrking av NATOs planer for kollektivt forsvar. Etter 2024 vil presset på USAs sikkerhetspolitiske prioriteringer øke. I Russland knytter den største usikkerheten seg til hva som vil skje etter at Vladimir Putins siste presidentperiode tar slutt i 2024. Vis mer

Fakta Mot disse er Norge spesielt dårlig rustet Missiler beskrives ofte som raketter som kan styres etter at de er avfyrt. Det som kalles moderne kryssermissiler, har spesielt stor rekkevidde og høy presisjon. Slik missiler kan avfyres fra baser, fartøyer samt fra ikke-militære anlegg. Avanserte kryssermissilangrep innebærer at et stort antall skytes ut fra lang avstand mot samme eller flere mål. De flyr i samme rute eller med forskjellige ruter, gjerne over lavt terreng og nede i daler, og med styrt «ankomst» for å overvelde forsvarssystemene. Flytiden kan være flere timer og avstanden fra avfyringsstedet flere tusen kilometer. Kilde: Forsvarets forskningsinstitutt Vis mer

Fakta Dette forsvarsoppdraget fikk FFI: Se på hvordan Forsvaret kan tilpasses det nye trusselbildet mot Norge, den teknologiske utviklingen og det som skjer hos våre allierte. Se på hvordan Forsvaret bør utnytte at de får mer penger, dersom Norge gjør alvor av å bruke to prosent av BNP på Forsvaret. Se på oppgavene Forsvaret har i dag og om det faktisk kan håndtere disse. Se på hva som er det beste forsvarskonseptet, altså hva slags type forsvar Norge bør ha. Vis mer

DA FORSVARSSJEFEN SNAKKET RETT UT ble budskapet veldig klart.

Sjefen for Brigade Nord, Lars Lervik, i samtale med forsvarsminister Frank Bakke-Jensen (H) på Bardufoss. Ole-Sverre Haugli / Forsvaret

VINGEKLIPPET? Blir forsvarssjefen satt på sidelinjen når ny langtidsplan lages? Her er hans eget svar.