Så här i valtider är det tydligt att det imbecilla kollapsdrevet fortfarande lever i den politiska debatten. Trots att det går nästan löjligt bra för Sverige i väldigt många avseenden är det gnällandet, missnöjet, indignationen som får ta mest plats i samtalet. Det märkliga i sammanhanget är att det inte bara är oppositionen i form av främst moderater och sverigedemokrater som använder sig av en missnöjesorienterad retorik – även socialdemokraterna tycks ha en uttalad strategi att också kittla kollapsivrarna under hakan. Som om det skulle vara det enda sättet att locka väljare i Sverige 2018.

I någon mening underkänner de politiska partierna medborgarna genom denna fördummande retorik som dessutom är, tror jag, farlig då den underblåser en minskad tilltro till politiken, demokratin och samhället. Politiken idag verkar handla mer om att peka på allt som är dåligt (ofta utan att komma med några lösningar) och debatterna blottlägger snarare olika verklighetsbeskrivningar än politiska visioner.

För två och ett halvt år sedan, då kollapsdrevet hade dragit igång i samband med flyktingdebatten, skrev jag en text med rubriken 101 skäl till varför det inte går åt helvete. Nu känner jag att det är dags för en uppdatering. Det finns fortfarande oerhört många bevis för att det inte är så illa ställt med vårt land som somliga, framförallt SD, försöker påskina.

En ”disclaimer” är förstås på sin plats. Jag säger härmed inte att allt fungerar fantastiskt i vårt samhälle. Vi har en del problem, som till exempel bostadsbrist, ökad stress, brist på högkompetent arbetskraft. Och de växande vårdköerna tycks vara en svår knut att lösa trots att landstingen gick med ett överskott på 2,7 miljarder kronor i fjol…

Men att vi skulle stå inför en vittomspännande välfärdskollaps, detta ord som He who must not be named använder sig så gärna av, stämmer helt enkelt inte. Jimmie Åkesson ljuger. Det är propagandistisk smörja. Det är populism.

Men åter till allt det som är positivt. Här är hela listan! Om inget annat anges jämförs juni månad 2018 med juni månad 2014, det vill säga inför föregående riksdagsval. Hur mådde Sverige då, och hur mår Sverige nu? Här är 101 nya (i vissa fall uppdaterade) skäl till varför det inte går åt helvete (och att vi, generellt sett, har det bättre nu än då):

1. Andelen sysselsatta har ökat. I juni 2018 hade 69,7 procent av svenskarna i åldern 15-74 år sysselsättning, jämfört med 67,6 procent i juni 2014. Ökningen gäller både män och kvinnor. (Källa: SCB). ”Sysselsättningsgraden i Sverige är hög jämfört med många andra länder och Sverige har EU:s högsta sysselsättningsgrad mätt i åldersgruppen 20-64 år.” (Ekonomifakta)

2. Arbetslösheten har minskat från 9,2 procent 2014 till 7,2 procent 2018 (15-74 år). (Källa: SCB)

3. Andelen sysselsatta bland utrikes födda har ökat från 59,4 procent till 62,2 procent (15-74 år). Särskilt stor är ökningen bland ungdomar (15-24 år), från 28,2 till 41,3 procent. SCB noterade att sysselsättningen ökade främst bland utrikes födda under 2017. (Källa: SCB)

4. Andelen arbetslösa bland utrikes födda har minskat från 17,8 procent till 16,3 procent (15-74 år). (Källa: SCB)

5. Svenskarna är de inom EU som i minst utsträckning tycker att ”invandrarna kommer och tar våra jobb”. Endast 12 procent av svenskarna tycker så enligt den senaste Eurobarometern om integration. EU-snittet ligger på 39 procent. (Källa: Special Eurobarometer 469, 2017)

6. Segregationen har minskat samtidigt som mångfalden ökat mellan 2012 och 2016. ”Fler och fler bostadsområden hjälps i och med det åt att driva integrationen mellan nya och gamla svenskar.” (Källa: Hyresgästföreningen)

7. Nyanlända etableras snabbare på arbetsmarknaden. Det har tidigare tagit upp till tio år innan hälften av de nyanlända har etablerat sig på arbetsmarknaden. Nu hade nästan hälften, 48,5 procent, av dem som mottogs 2011 jobb efter fem år. (Källa: Regeringen/SCB)

8. Ungdomsarbetslösheten 15-24 år har minskat från 29,4 procent till 23,7 procent – i säsongsrensade siffror är minskningen från 22,8 till 15,9 procent. (Källa: Ekonomifakta)

9. Antalet undersysselsatta har minskat kraftigt från 189600 till 112700 (15-74 år). Minskningen ses även bland utrikes födda. Med undersysselsatta menas ”personer som arbetar mindre än de skulle vilja och som kunnat arbeta mer”. (Källa: SCB)

10. Antalet latent arbetssökande har minskat kraftigt från 109900 till 68500 (15-74 år). Minskningen ses även bland utrikes födda. Med latent arbetssökande menas ”personer utanför arbetskraften som velat och kunnat arbeta.” (Källa: SCB)

11. Andelen unga 15-24 år som varken arbetar eller studerar har minskat från 6,2 till 5,6 procent (kv 2 2014/kv 2 2018. Källa: SCB). Dessutom var Sverige det land i EU som 2017 hade lägst andel i åldrarna 20-34 år som varken arbetar eller studerar (7,8%). (Källa: Eurostat)

12. Andelen långtidsarbetslösa har minskat från 26 procent till 23,9 procent. Med långtidsarbetslösa menas andelen arbetslösa som varit utan jobb längre än sex månader. ”Sverige har lägst andel långtidsarbetslösa i EU och ligger långt under OECD-snittet.” (Källa: Ekonomifakta)

13. Antalet bidragsberoende svenskar har minskat från 805574 helårspersoner 2014 till 768740 helårspersoner 2017. Det är en minskning med 4,6 procent. Med bidrag avses följande bidrag och sociala ersättningar: sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, arbetslöshet, arbetsmarknadsåtgärder och ekonomiskt bistånd. (Källa: SCB)

14. Andelen ekonomiskt utsatta unga har minskat mellan 2012 och 2016, från 10,3 procent till 9,0 procent. Med ekonomiskt utsatta avses hushåll med låg inkomst eller ekonomiskt bistånd. (Källa: Kommun- och landstingsdatabasen)

15. Vi är rikare än någonsin. Hushållens disponibla inkomster har aldrig varit så höga i Sverige som nu. Per capita låg siffran 2017 på 215730 kronor (inflationsjusterad). 2013 låg motsvarande siffra på 198660 kronor. (Ekonomifakta)

16. Antalet skuldsatta hos Kronofogden har minskat från 427734 under 2015 till 417693 under 2017. Samtidigt har antalet personer som berörs av betalningsförelägganden minskat från 390888 till 387404 under samma period. (Källa: Kronofogden)

17. Andelen svenskar som oroas för stor arbetslöshet har minskat från 35 procent 2013 till 26 procent 2017. Andelen som oroas över ekonomisk kris har minskat från 19 till 11 procent. (Källa: SOM)

18. Svenskarna oroas minst av alla i EU för ökade priser, inflation och levnadskostnader. Endast 2 procent av svenskarna uppger att de oroas över detta, enligt den senaste Eurobarometern. (Källa: Standard Eurobarometer 89 sid 11)

19. Antalet varsel om uppsägning har minskat från 4367 i juni 2014 till 2803 motsvarande månad 2018. (Källa: Ekonomifakta)

20. Antalet nyanmälda platser till Arbetsförmedlingen har ökat från 62352 jobb i juni 2014 till 94868 samma månad 2018. (Källa: Ekonomifakta)

21. Sysselsättningsgapet mellan kvinnor och män har minskat från 5,0 procent 2013 till 4,0 procent 2017. Med sysselsättningsgap menas skillnaden i sysselsättningsgrad i procentenheter (20-64 år). (Källa: Ekonomifakta)

22. Andelen kvinnliga chefer har ökat från 35,3 procent till 36,9 procent (2013/2017). (Källa: Ekonomifakta)

23. Lönegapet mellan män och kvinnor har minskat från 5,8 procent 2013 till 4,3 procent 2017. Med lönegap menas skillnad i lön sedan hänsyn tagits till ålder, utbildning, arbetstid, yrke och sektor, uppräknat till heltidslöner (standardvägning). ”Under senare år har yrkessegregeringen minskat vilket har bidragit till att minska det ojusterade lönegapet. Att fler kvinnor idag har akademisk utbildning och att andelen kvinnor bland chefer ökar kan även vara anledningar till att gapet mellan kvinnors och mäns löner minskar.” (Källa: Ekonomifakta)

24. Lönegapet mellan kommunanställda kvinnor och män har minskat från 837 kronor/månad 2014 till 400 kronor/månad 2017. (Källa: Kommun- och landstingsdatabasen)

25. Sverige är det land som har världens bästa rykte enligt Reputation Institutes årliga ranking Country RepTrak. Vi har klättrat på listan från en tredjeplats 2014. (Källa: Reputation Institute)

26. Antalet bygglov för nybyggnation av bostäder har ökat från 1615 under första kvartalet 2014 till 1958 motsvarande period 2018. (Källa: SCB)

27. Antalet påbörjade lägenheter har ökat från 8726 första kvartalet 2014 till 12672 motsvarande period 2018. Antalet färdigställda lägenheter har under samma perioder ökat från 7704 till 10336. (Källa: SCB)

28. Vår boendestandard har förbättrats om man tittar på parametern ”låg boendestandard – läckande tak, sprickor i fönster eller trasiga väggar” i SCB:s tabeller. 2012 uppgav 7,8 procent att deras boenden hade sådana problem – 2016 hade siffran sjunkit till 7,4 procent. (Källa: SCB)

29. BNP per capita har ökat från 422800 kronor 2013 till 457300 kronor 2017 (fasta priser 2017). (Källa: Ekonomifakta)

30. Staten fick ett ekonomiskt överskott på 61,8 miljarder kronor 2017, att jämföra med ett underskott på 131,5 miljarder kronor 2013. (Källa: Riksgälden)

31. Statsskulden har minskat något från 1254 miljarder kronor i juni 2014 till 1231 miljarder i juni 2018. Räknat i procent av BNP har statsskulden minskat från 33,9 procent 2013 till 28,9 procent 2017. (Källa: Riksgälden/Ekonomifakta)

32. Andelen svenskar som uppger att de har ekonomiska problem har minskat från 5,9 procent 2012/13 till 3,4 procent 2016/17. (Källa: SCB)

33. Andelen svenskar som bedömer att Sveriges ekonomi förbättrats har ökat från 11 procent 2013 till 29 procent 2017. Andelen som bedömer att den egna ekonomin förbättrats har ökat från 24 till 27 procent. (Källa: SOM)

34. Kommunernas skatteintäkter har ökat från 39220 kronor/invånare 2013 till 44741 kronor/invånare 2017. (Källa: SCB)

35. Landstingens resultat har förbättrats från ett underskott på 1,7 miljarder kronor till ett överskott på 2,7 miljarder kronor 2017. (Källa: SCB)

36. Överskottet i handelsbalansen har ökat från 122285 miljoner kronor 2013 till 133780 miljoner kronor 2017. Överskottet i tjänstebalansen har ökat från 47651 miljoner kronor till 59732 kronor under samma period. (Källa: Ekonomifakta)

37. Investeringskvoten har ökat från 22,3 till 24,9 procent mellan 2013 och 2017. Med investeringskvot menas fasta bruttoinvesteringar som andel av BNP. Sverige ligger långt över EU-genomsnittet på 19,8 procent. (Källa: Ekonomifakta)

38. Sverige är det EU-land som ökat sina investeringar mest av alla under de senaste tio åren (gäller både offentliga och privata investeringar.) I fjol kom Sverige på andra plats i ”investeringsligan”. (Källa: Eurostat)

39. Produktiviteten i näringslivet har ökat mellan andra kvartalet 2014 och motsvarande period 2018: från 526,20 kr/arbetad timme till 571,50 kr/arbetad timme (2017 års priser). (Källa: Ekonomifakta)

40. Svenska företag är de som har högst överlevnadsgrad i EU. Siffrorna gäller hur många företag som fortfarande är aktiva fem år efter uppstarten. (Källa: Eurostat)

41. Antalet företag i Sverige har ökat med 78756 mellan 2013 och 2017, då det den 31 december fanns 1119813 företag registrerade. (Källa: Ekonomifakta)

42. Antalet nya etableringar av företag har ökat från 62888 under 2013 till 70874 under 2017. (Källa: Bolagsverket)

43. Antalet företagskonkurser har minskat från 6960 totalt under 2013 till 5839 under 2017. (Källa: Ekonomifakta)

44. Företagen har lättare att finansiera sin verksamhet. Andelen svenska företag som uppger att det är svårare eller avsevärt svårare än normalt att finansiera sin verksamhet har minskat från 17 procent i januari 2014 till 10 procent i januari 2018. (Källa: Konjunkturinsitutet)

45. Tiden det tar att starta ett företag har mer än halverats. 2013 tog det 16 dagar att starta upp ett nytt företag, 2017 tog det 7 dagar, enligt The World Bank som samlat in data om vilken tid som krävs för att slutföra proceduren för att registrera och lagligt driva ett företag. (Källa: The World Bank)

46. Svenskarna är de i EU som beräknas leva längst utan att drabbas av någon form av funktionsnedsättning. (Källa: Eurostat)

47. Andelen rökare har minskat från 12 procent 2012/13 till 11 procent 2016/17. (Källa: SCB)

48. Svenskarna dricker mindre alkohol enligt rapporten ”Befolkningens självrapporterade alkoholvanor” från Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning (CAN). 2013 drack svensken i genomsnitt 4,2 liter ren alkohol per år, under 2017 var siffran nere på 3,8 liter. (Källa: CAN)

49. Antalet svenskar som dör i cancer har minskat från 243,25/100000 inv 2012 till 236,93/100000 inv 2016. (Källa: SCB)

50. Dödligheten i hjärtinfarkt har minskat mellan 2013 och 2016 (dödlighet inom 28 dagar efter insjuknandet). Siffran 2016 var 25,3 procent, vilket är lägre än 2013 då den var 26,8 procent. (Källa: Vården i siffror)

51. Sverige har lägst dödlighet bland nyfödda. Tillsammans med Finland är Sverige det land i EU där lägst andel av nyfödda barn dör innan de fyllt ett år. (Källa: Eurostat)

52. Andelen nyblivna mammor som varit på eftervårdsbesök på barnmorskemottagning har ökat mellan 2013 och 2017. Graviditetsregistret har som mål att 85 procent ska ha gjort ett sådant besök 4-16 veckor efter förlossningen. 2014 var andelen 76,6 procent, 2017 hade den stigit till 81 procent. (Källa: Vården i siffror)

53. Andelen svenskar som har förtroende för sjukhusen har ökat mellan 2013 och 2016. (Källa: Vården i siffror)

54. Överbeläggningarna inom psykiatrisk slutenvård har minskat mellan 2014 och 2017, från 2,5/100 vårdplatser till 1,9. (Källa: Vården i siffror)

55. Antalet svenskar med forskarutbildning har ökat från 72562 under 2013 till 80517 under 2017. Samtidigt har antalet svenskar som endast har förgymnasial utbildning minskat från 1,35 miljoner under 2013 till 1,27 miljoner under 2017. (Källa: SCB)

56. Antalet anmälda brott i förhållande till folkmängden sjönk under 2017 för andra året i rad. Samtliga brott per 100000 invånare låg 2017 på 15062 att jämföra med toppnoteringen 15342 2015. (Källa: BRÅ)

57. Allt färre lagförs för brott. 2013 fick 116657 personer ett domslut, strafföreläggande eller åtalsunderlåtelse. 2017 var motsvarande siffra 97058. (Källa: BRÅ)

58. Antalet som vårdats på sjukhus till följd av övergrepp har minskat kraftigt från 2204 under 2012 till 1594 under 2016. (Källa: MSB) Antalet anmälningar om våldsbrott har minskat något från 1091/100000 invånare 2013 till 1088/100000 inv 2017. (Källa: BRÅ)

59. Antalet anmälningar om stölder, rån och häleri har minskat rejält från 5607/100000 invånare 2013 till 4882/100000 inv 2017. Exempelvis har bilstölderna minskat från 988 till 897. (Källa: BRÅ)

60. Antalet anmälningar om narkotikabrott har minskat från 1167/100000 invånare 2013 till 1158/100000 inv 2017. (Källa: BRÅ)

61. Kronofogdens utmätningar av pengar från organiserad brottslighet har ökat från 65 miljoner kronor 2013 till 95 miljoner kronor 2017. Ökningen är ett resultat av samverkan mellan flera myndigheter för att bekämpa den organiserade brottsligheten i Sverige. (Källa: Kronofogden)

62. Antalet anmälningar om hatbrott på grund av sexuell läggning har minskat från 713 under 2012 till 553 under 2016. (Källa: BRÅ)

63. Antalet polisanställda har ökat från till 28689 i december 2014 till 29841 i maj 2018. Ökningen beror på att myndigheten anställt fler civilanställda, som bland annat jobbar med brottsutredningar (idag kan civilutredare bli förundersökningsledare), juridik och vid polisens kontaktcenter. (Källa: Polisen)

64. Antalet villabränder har minskat från 2553 under 2013 till 2227 under 2017 (antal räddningsinsatser). (Källa: MSB)

65. Andelen svenskar med allergiproblem har minskat från 57 procent 2012 till 51 procent 2016. (Källa: Folkhälsomyndigheten)

66. Andelen som uppger att de haft självmordstankar har minskat från 6 procent 2012 till 3 procent 2016 (Källa: Folkhälsomyndigheten). Samtidigt har antalet självmord minskat från 1523 under 2012 till 1470 under 2016 (Källa: Karolinska Institutet). Siffrorna förstärks också av att antalet som vårdats på sjukhus till följd av ”avsiktlig självdestruktiv handling” minskat kraftigt från 8009 under 2012 till 6948 under 2016. (Källa: MSB)

67. Andelen som är nöjda med demokratin i sin kommun har ökat från 66 procent 2013 till 70 procent 2017. Motsvarande siffror för region och landsting visar en ökning från 59 till 66 procent. Även när det gäller demokratin inom EU syns en ökning, från 46 till 53 procent. (Källa: SOM)

68. Andelen som upplever att de kan påverka politiska beslut i Sverige har ökat från 19 procent 2013 till 21 procent 2017. När det gäller att kunna påverka politiska beslut i sin kommun ses en liten ökning från 24 till 25 procent. (Källa: SOM)

69. Andelen som är intresserade av politik har ökat från 57 procent 2013 till 61 procent 2017. Andelen som uppger att de har diskuterat politik minst en gång i veckan har ökat från 26 till 34 procent. (Källa: SOM)

70. Förtroendet för dagspressen har ökat från att 27 procent 2013 uppgav att de hade mycket eller ganska stort förtroende till 31 procent 2017. Även förtroendet för radio och TV har ökat, från 48 till 56 procent. Allt detta trots högljudd kritik i vissa sociala mediekanaler mot ”gammelmedia”. (Källa: SOM)

71. Förtroendet för domstolarna har ökat kraftigt från 26 procent 2013 till 40 procent 2017. Mellan 2016 och 2017 har dessutom förtroendet för polisen ökat kraftigt. (Källa: SOM)

72. Förtroendet för grundskolan har ökat från 22 procent 2013 till 33 procent 2017. (Källa: SOM)

73. Andelen som vill minska det svenska u-landsbiståndet har minskat från 23 procent 2013 till 21 procent 2017. (Källa: SOM)

74. Andelen som har tillgång till internet i hemmet har ökat från 87 procent 2013 till 92 procent 2017. (Källa: SOM)

75. Andelen som läser böcker regelbundet har ökat från 36 procent 2013 till 39 procent 2017. (Källa: SOM)

76. Utgivningen av barnböcker har ökat kraftigt under de senaste åren. 2013 gavs 1770 barn- och ungdomsböcker ut – 2017 var motsvarande siffra 2532 utgivningar. (Källa: Svenska Barnboksinstitutet)

77. Antalet inköpta böcker till de kommunala biblioteken har ökat från 206 exemplar/1000 invånare 2013 till 211 ex/inv 2017. (Källa: Kommun- och landstingsdatabasen)

78. Av alla EU-medborgare är svenskarna de som är mest bekväma med att ha en invandrare som vän enligt Eurobarometerns senaste undersökning om integration av invandrare. 87 procent av svenskarna uppger att de är helt bekväma med att ha en vän från ett annat land, att jämföra med EU-snittet på 48 procent. Sverige toppar också EU-jämförelsen när det gäller att ha en invandrare som arbetskollega, där 84 procent av svenskarna är ”helt bekväma” att jämföra med EU-snittet 44 procent, och att ha en invandrare som granne (82 procent i Sverige jämfört med EU-snittet 43 procent). (Källa: Special Eurobarometer 469, 2017)

79. Svenskarna anser i högst grad att utomeuropeiska invandrare är en tillgång för landet i en jämförelse mellan EU-länderna. Siffran för svenskarna är 45 procent, EU-snittet ligger på 20 procent. (Källa: Special Eurobarometer 469, 2017)

80. EU rankar Sverige som bäst på innovation i en jämförelse mellan medlemsländerna. (Källa: European Innovation Scoreboard 2018)

81. Svenskarna är överlägset mest positiva till invandrare om man jämför med andra länder i EU. Siffran för svenskarna är 76 procent, på andra plats kommer Luxemburg på 63 procent. EU-snittet ligger på 42 procent. Sverige är också det land i EU där högst andel anser att invandrare berikar landets kultur (konst, musik, mat etc): 93 procent av svenskarna håller med helt och hållet om detta, jämfört med EU-snittet 61 procent. (Källa: Special Eurobarometer 469, 2017)

82. Svenskarna är mest måna om miljön i EU. 87 procent av svenskarna anser att det är mycket viktigt att skydda miljön, att jämföra med EU-snittet 56 procent. (Källa: Special Eurobarometer 468, 2017)

83. Svenskarna källsorterar mest i EU. 87 procent uppger att de har källsorterat sina sopor under det senaste halvåret, vilket är högtst i EU, där snittet ligger på 65 procent. (Källa: Special Eurobarometer 468, 2017)

84. Svenska män får gråta mest. Den lätt absurda frågan om det är ”acceptabelt för män att gråta” ställs i den senaste Eurobarometern om jämställdhet. 99 procent av svenskarna svarar ja, vilket är mest i hela EU. I andra änden av spektrat befinner sig Bulgarien där bara 62 procent tycker att manliga tårar är okej. (Källa: Special Eurobarometer 465, 2017)

85. Kvinnans plats är inte hemma vid spisen enligt svenskarna. I EU är Sverige överlägset mest emot påståendet att ”kvinnans viktigaste roll är att ta hand om hemmet och familjen” – 87 procent är helt emot, att jämföra med EU-snittet på 54 procent. Samtidigt är andelen som menar att ”mannens viktigaste roll är att tjäna pengar” överlägset lägst i Sverige: 10 procent (EU-snittet ligger på 43 procent). Likaledes är svenskarna solklart mest kritiska till påståendet att ”män är mer ambitiösa än kvinnor” (endast 8 procent håller med, EU-snittet ligger på 35 procent). (Källa: Special Eurobarometer 465, 2017)

86. Sverige är bäst på jämställdhet i Europa enligt mätningen Gender Equality Index som görs av European Institute for Gender Equality (EIGE). (Källa: EIGE)

87. Sverige är bäst i världen på hållbar utveckling enligt Bertelsmann Stiftung och Sustainable Development Solutions Networks årliga SDG Index som väger samman 17 olika indikatorer, exempelvis fattigdom, hunger, hälsa, innovation, miljö och jämställdhet (källa: SDG Index 2018). På en liknande lista, ‘The Country Sustainability Ranking”, hamnar Sverige på andra plats bland alla länder (källa: Robecosam).

88. Sverige är det land i EU där minst andel av befolkningen har hälsoproblem som begränsar deras liv enligt en rapport som visar att 12,5 procent av svenskarna har sådana problem, att jämföra med EU-snittet på 24,1 procent. (Källa: Eurostat)

89. Sverige har lägst trafikdödlighet i EU. Mätt som antal dödsoffer per miljoner invånare har det varit en minskning med 5 procent mellan 2010 och 2017 (Källa: EU-kommissionen). Antalet som vårdats på sjukhus på grund av trafikskada har minskat från 9180 under 2012 till 8549 under 2016. (Källa: MSB)

90. Andelen elever som tar examen i gymnasieskolan ökar. Mellan 2015 och 2017 ökade andelen elever med examen inom fyra år från 69 till 71 procent. (Källa: SKL)

91. Lärartätheten har ökat. Antalet elever per lärare (helårsarbetare) i kommunal förskoleklass och grundskola var mindre 2017 (12,2 elever/lärare) jämfört med 2013 (12,5 elever/lärare). (Källa: Kommun- och landstingsdatabasen)

92. Svenskarna oroar sig minst för korruption inom politik- och finansvärlden, vid en jämförelse mellan 28 länder. Endast 6 procent av svenskarna hyser sådan oro, att jämföra med 32 procent som utgör snittet. (Källa: Ipsos Mori)

93. Antalet överklaganden om tilldelning och återkrav av studiestöd har minskat från 4738 under 2015 till 4335 under 2017. (Källa: Överklagandenämnden för studiestöd)

94. Svenskarna går mer på bio och på fler konserter. Under 2017 hade 69 procent gått på bio någon gång under året, jämfört med 66 procent 2014. 19 procent hade 2017 gått på klassisk konsert eller opera, jämfört med 18 procent 2016. 36 procent gick på rock- eller popkonsert 2017, jämfört med 34 procent 2014. har minskat från 4738 under 2015 till 4335 under 2017. (Källa: Kulturanalys)

95. Antalet beviljade patentansökningar har ökat från 685 under 2013 till 1031 under 2017. Antalet ansökningar om varumärkesregistreringar har ökat från 8780 till 9204. (Källa: Patent- och Registreringsverket)

96. Antalet mål som kommer in till Arbetsdomstolen har minskat från 336 under 2015 till 293 under 2017. (Källa: Arbetsdomstolen)

97. Svenska musikskapares royaltyinkomster satte rekord under 2017 då STIM (Svenska tonsättares internationella musikbyrå) samlade in 2,01 miljarder kronor. Intäkterna har ökat kontinuerligt under de senaste åren. 2014 låg beloppet på 1,4 miljarder kronor. (Källa: STIM)

98. Antalet återkallade läkarlegitimationer har minskat från 14 till 10 mellan 2015 och 2017. (Källa: HSAN)

99. Sverige är världens fjärde bästa land ”for business” enligt prestigefyllda Forbes’ ranking: ”Sweden has achieved an enviable standard of living with its combination of free-market capitalism and extensive welfare benefits.” (Källa: Forbes)

100. Sverige är världens godaste land enligt ”Good Country Index” som fick stor uppmärksamhet i slutet av 2017. Sverige kommer först i rankingen som jämför hur 163 länder bidrar till den globala sammanhållningen. ”Sweden must be bored of coming top in every bloody country index but that’s the fact of the matter,” sa mannen bakom undersökningen, Simon Anholt. (Källa: The Independent)

101. Sveriges herrlandslag i fotboll har blivit betydligt bättre enligt FIFAs senaste ranking. Det kanske är den lättviktigaste av de 101 punkterna här, men lite kul får man väl ha? 2014 låg Sverige på 44:e plats på världsrankingen, 2018 efter VM ligger vi nu på 13:e plats. Damlandslaget ligger på 11:e plats. (Källa: FIFA)