Suomen sähköverkon toimitusvarmuus on ensi vuosikymmenellä Euroopan heikoimpia, arvioi eurooppalaisten kantaverkkoyhtiöiden yhteistyöjärjestö ENTSO-E tuoreessa raportissaan .

Pohjolan Voiman energiantoimituksen päällikkö Matti Sohlman nosti raportin esiin blogimerkinnässään viime viikolla ja kutsui tuloksia "hälyttäviksi".

–Yllätyin siitä, miten rajut luvut ovat kyseessä. Haluamme, että tämä nousisi keskusteluun, Sohlman sanoo.

Euroopanlaajuisessa raportissa on arvioitu tehovajeen odotusarvo eri maissa.

Tämä tunnusluku perustuu todennäköisyyslaskentaan ja sillä arvioidaan, kuinka paljon pitkällä aikavälillä on keskimääräisesti tunteja, jolloin sähkön tarjonta ei riitä kattamaan kysyntää.

Mitä vakavammasta tehovajeesta on kysymys, sitä todennäköisemmin tilanteessa joudutaan turvautumaan sähkönjakelun keskeytyksiin.

Toimitusvarmuus on heikentynyt

Suomessa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että sähkön toimitusvarmuus on heikentynyt. Suurin syy tähän on, että kovilla pakkasilla käytetyt hiililauhdevoimalat on suljettu viime vuosina Meri-Porin voimalaitosta lukuun ottamatta, koska ne ovat käyneet kannattamattomiksi.

Muutoksen taustalla on sähkön alhainen hinta, johon on puolestaan vaikuttanut uusiutuvan energian rakentaminen. Pohjoismaissa voimakkaasti lisääntyneestä tuulivoimasta kuitenkaan ole välttämättä apua juuri sillä hetkellä, kun sähkön käyttö on keskitalvella suurimmillaan.

ENTSO-E:n raportissa arvioidaan, että Suomessa tehovajeen odotusarvo on vuonna 2020 jo noin 24 tuntia vuodessa, mikä olisi huonompi luku kuin missään muualla Euroopassa Kyprosta lukuun ottamatta.

"Pohjoismaissa tiedetään paremmin"

Kantaverkkoyhtiö Fingridin kehityspäällikön Jyrki Uusitalon mukaan Suomen tilanne ei ole niin huono kuin ENTSO-E:n raportista voisi päätellä.

Hän luottaisi ennemmin pohjoismaisiin laskelmiin, joissa tehovajeen odotusarvo on asettunut lähivuosina suuruusluokkaan 3–5 tuntia vuodessa.

Uusitalon mukaan Pohjoismaissa kyetään arvioimaan eurooppalaista vertailua tarkemmin muun muassa omien voimalaitosten käytettävyyttä, huoltoja ja vesivoiman ajoittamista.

–Sitä kautta tulos on vähän erilainen, Uusitalo kertoo.

Fingridin arvioima 3–5 tunnin tehovajeen odotusarvo olisi sekin niin suuri, että Suomi sijoittuisi sillä ENTSO-E:n vertailussa Euroopan huonoimpaan kolmannekseen.

Häiriöreservien tarve kasvaa

Fingrid tutkii tilannetta parhaillaan ja aikoo julkistaa oman arvionsa tehovajeesta alkuvuodesta. Uusitalon mukaan näyttää joka tapauksessa siltä, että tilanne heikentyy ensi vuosikymmenellä muun muassa siitä syystä, että Baltiasta näyttäisi poistuvan voimalaitoskapasiteettia.

Pohjolan Voiman Sohlman kirjoitti blogissaan, että ENTSO-E:n raportin tulokset tarkoittaisivat, että " Suomessa on vuonna 2020 todennäköisesti 24 tuntia sähköt poikki tehovajeen seurauksena. "

Uusitalon mukaan asia ei olisi aivan näin, vaan kyse olisi siitä, että vuoden aikana olisi 24 sellaista tuntia, jolloin Fingrid joutuisi käyttämään häiriöreservejään, jotta sähkö saataisiin riittämään.

–Silloin ei olisi enää reserviä varattuna siihen, että tulee joku vika, Uusitalo selittää.

Sähkönjakeluun voimakkaasti vaikuttava vika voisi olla esimerkiksi suuren tuotantolaitoksen tai naapurimaista sähköä tuovan siirtoyhteyden häiriö.

Miten käy yhteistuotannon?

Energia-alalla on lisääntynyt viime aikoina huoli sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitoksista, joilla tuotetaan suuri osa suomalaisten käyttämästä kaukolämmöstä.

Sähkön alhaisen hinnan takia vanhentuvia yhteistuotantolaitoksia ei välttämättä kannata korvata uusilla, vaan niiden tilalle on edullisempaa rakentaa pelkkiä lämpölaitoksia.

Jos tällaista alkaa tapahtua, sähkön huoltovarmuus Suomessa heikkenee nopeasti. Pohjolan Voiman lämpövoiman johtajan Petri Hurrin mukaan yhteistuotannosta saadaan keskitalven huippukuormituksen hetkellä yhtä paljon sähköä kuin kotimaisesta ydin- ja vesivoimasta yhteensä.