Classificació de les roques ígnies
Camp 1: el subcamp 1a representa les quarsolites, roques intrusives formades gairebé totalment per quars. En molts casos són roques formades com a conseqüència de l'alteració hidrotermal més que no pas roques ígnies formades com a tals, motiu pel qual les quarsolites ígnies són extremadament rares -o fins i tot inexistents- i no tenen equivalent en les roques extrusives. El subcamp 1b representa els granitoides rics en quars. Camp 2: les roques en el camp dels granits de feldespat alcalí han estat anomenades granits alcalins per diferents autors. la subcomissió de l'IUGS encarregada de la classificació de les roques restringeix l'ús del terme «granits alcalins» a aquelles roques amb cert contingut d'amfíbols o piroxens alcalins. El terme «alaskita» també pot ser utilitzat per a referir-se als granits de feldespat alcalí de color clar (M&lt;10). Camp 3: el terme «granit» és emprat en molts sentits. En la literatura anglòfona, el terme «granit» sol restringir-se al subcamp 3a. En la literatura europea, el terme «granit» s'empra tant per al subcamp 3a com el 3b. La subcomissió de l'IUGS recomana que el terme «adamel·lita» (emprat per a descriure roques del camp 3b) no hauria d'utilitzar-se. El terme «quarsomonzonita» (també emprat en alguns casos per a classificar roques del camp 3b) s'ha d'emprar en el camp 8, sempre segons la comissió. Camp 4: les roques més abundants en aquest camp són les granodiorites, que sovint contenen oligòclasi i més rarament andesina. En aquest cas és convenient afegir la condició de que el contingut mitjà d'An de la plagiòclasi sigui inferior al 50% per a distingir les granodiorites comunes dels granogabres, on el contingut d'An de la plagiòclasi és superior al 50%. Camp 5: el nom de tonalita s'utilitza tant si la roca presenta hornblenda com si no. Els termes trondhjemita i plagiogranit s'utilitzen, segons la subcomissió, quan la tonalita és de tonalitat clara (M&lt;10). Camps 6 i 7: en aquests camps s'hi troben les sienites de feldespat alcalí i les sienites respectivament. Camp 8: en aquest camp les roques són anomenades monzonites, tot i que diverses sienites també hi entren. Camp 9: en aquest camp, les roques reben el nom de monzodiorita i monzogabre. La diferència entre tots dos rau en la composició de la plagiòclasi de la roca: per a continguts d'An inferiors al 50%, la roca s'anomena monzodiorita; si el contingut d'An és superior al 50%, la roca s'anomena monzogabre. Camp 10: en aquest camp les roques reben fins a tres noms diferents: diorita, gabre i anortosita. La classificació en aquestes tres roques depèn de la composició de la plagiòclasi i de l'índex de color. si els minerals màfics (M) són inferiors al 10%, la roca s'anomena anortosita; si el contingut d'An és inferior del 50% la roca és una diorita; si l'An és superior al 50%, la roca és un gabre i presentarà les següents subclassificacions:
Per què estan formades les quarsolites majoritàriament?
per quars