La nova internacionalització catalana trenca el relat de l'afer intern
Des del començament del procés fins ara, el cas català ha passat de ser una reivindicació gairebé desconeguda a ocupar les portades dels mitjans internacionals. Ha estat objecte de debats parlamentaris i a universitat de tot el món, cosa que ha obligat el govern espanyol a mobilitzar totes les ambaixades i a deure favors a altres països; fins i tot ha comprat el silenci d'estats com Letònia. A tot això, cal afegir-hi l'esforç per a explicar el caràcter pacífic, democràtic i obert del moviment, que ha tingut un gran suport social. S'ha vist, per exemple, en el manifest 'Let catalans vote', en què sis premis Nobel, a més d'altres personalitats, feien una crida a favor d'un referèndum i alertaven que impedir el vot contradeia els principis que inspiraven les societats democràtiques. Tanmateix, la Unió Europea i la majoria d'estats se n'han mantingut al marge, en gran part, per prevenir la ingerència en els afers propis, i també per evitar un precedent incòmode. El problema és que ara l'actitud espanyola es va convertint en un mal precedent per als drets fonamentals a Europa.
De quin estat ha comprat el silenci el govern espanyol?
Letònia