Országos szintű statisztika a Szavazatszámláló Bizottságokba delegáló szervezetekről, és tagokról A Magyar Köztársaság Elnöke a 128/2004. (X. 13.) és a 144/2004. (X. 28.) számú határozataival 2004. december 5-re országos népszavazást rendelt el. A szavazólapon szereplő kérdések az alábbiak lesznek: "Egyetért-e Ön azzal, hogy az egészségügyi közszolgáltató intézmények, kórházak maradjanak állami, önkormányzati tulajdonban, ezért az Országgyűlés semmisítse meg az ezzel ellentétes törvényt?" "Akarja-e, hogy az Országgyűlés törvényt alkosson arról, hogy kedvezményes honosítással - kérelmére - magyar állampolgárságot kapjon az a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem Magyarországon lakó, nem magyar állampolgár, aki magyar nemzetiségét a 2001. évi LXII. törvény 19. §-a szerinti 'Magyar igazolvánnyal' vagy a megalkotandó törvényben meghatározott egyéb módon igazolja?" Kérelem igazolás kiadására a szavazás napján lakcímüktől távol tartózkodók számára .pdf dokumentum Az Országos Választási Bizottság közleménye A 2004. december 5.-i országos ügydöntő népszavazást megelőző kampánnyal kapcsolatban, egyes kampánycselekményeket kifogásoló beadványok, panaszok kerültek benyújtásra az Országos Választási Bizottsághoz.
Az OVB a hozzá beérkezett panaszokat a törvényben biztosított hatásköri jogosítványai keretei között elbírálta illetve elbírálja. Az OVB a kampánycselekményekkel kapcsolatos kifogások és panaszok elbírálása során az Alkotmány, a választási törvények rendelkezései, az Alkotmánybíróság népszavazással kapcsolatos döntései, valamint az OVB saját joggyakorlata alapján jár el. Ez utóbbiak kapcsán a testület külön is felhívja a figyelmet az Alkotmánybíróság 52/1997 (X. 14.) AB határozata országos népszavazással kapcsolatos indokolásában foglalt azon megállapítására, hogy a kötelező népszavazás két elv uralma alatt áll: az egyik a kötelező népszavazás természetétől idegen, azt megzavaró beavatkozás kifejezett tilalma. A másik elv az alkotmányos szervek együttműködési kötelezettsége. Ezen követelmények közé tartozik az is, hogy a népszavazásban érintett szervek, a kormánytól kezdve az országgyűlésig és a köztársasági elnökig, eme alkotmányos kötelezettséggel összhangban járnak el.
Az OVB a 2002. évi országgyűlési választások során állásfoglalásokat fogadott el a választási kampány és kampánycsend tárgyában. Az OVB 5/2002 (II. 7.) OVB állásfoglalása kimondta, hogy a választási eljárási törvény hatálya alá nem tartozó állami szervek, pl. országgyűlés, kormány és más közigazgatási szervek, bírói, ügyészi szervek stb.; nem résztvevői a választási eljárásnak.
Az OVB szükségesnek tarja felhívni a figyelmet arra is, hogy az Alkotmány 61. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje, illetőleg terjessze.
Fentiek alapján az OVB felkéri az országos népszavazási eljárásban és kampányban résztvevő szerveket, szervezeteket és választópolgárokat az országos ügydöntő népszavazásra vonatkozó alkotmányos és törvényes rendelkezéseknek megfelelő eljárásra, a választás tisztasága, valamint a jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás választási törvényben rögzített elvének maradéktalan érvényre juttatására.
Az OVB meggyőződése szerint, a népszavazást megelőző kampány akkor töltheti be eredményesen törvényes funkcióját, ha a kampány résztvevői - függetlenül attól, hogy a feltett kérdésre az igen vagy a nem választ részesítik előnyben - a népszavazás tárgyát képező kérdésekkel kapcsolatosan szakszerű és tárgyszerű kampánytevékenységet folytatnak, annak érdekében, hogy a népszavazás napján a választópolgárok szabad akaratukból, legjobb belátásuk szerint hozhassák meg választói döntésüket.
Budapest, 2004. november 26. Dr. Ficzere Lajos
az Országos Választási Bizottság
elnöke
Ungarn

 Die ungarische Bevölkerung entscheidet heute in einer Volksabstimmung, ob Auslandsungarn die Staatsbürgerschaft gewährt werden soll. Hierbei zeichnet sich eine geringe Wahlbeteiligung ab.

Die zur Abstimmung stehende Vorlage verlangt vom Parlament die Verabschiedung eines Gesetzes zur Erteilung ungarischer Pässe an die fünf Millionen Auslandsungarn.

Befürworter und Initiator dieser Vorlage ist die rechte Volkspartei FIDESZ (Opposition), die in dem Gesetz eine Möglichkeit zur Wiedervereinigung sieht, ohne die Grenzen ändern zu müssen. Die sozialistische Regierung von Ferenc Gyurcsány fürchtet, dass viele der Auslandsungarn dann nach Ungarn einwandern würden und die Sozialkassen mit hohen Mehrausgaben belasten würden.

Nach dem 1. Weltkrieg wurde das Kaiserreich Österreich-Ungarn durch den Vertrag von Trianon geteilt und die Grenzen neu gezogen. Dabei kamen viele ungarische Siedlungsgebiete zu anderen Staaten. Von 15 Millionen Magyaren leben seitdem nur zehn Millionen in Ungarn, die restlichen verteilen sich im Wesentlichen auf Serbien, Rumänien und die Slowakei.

Eine zweite Gesetzesvorlage, die ebenfalls zur Abstimmung steht, sieht ein Verbot der Privatisierung des staatlichen Gesundheitssystems vor. Die sozialistische Regierung möchte Teile des Gesundheitssystems durch private Investitionen modernisieren und dadurch Kosten senken. Die konservative Opposition erwartet durch die Privatisierung höhere Kosten für die Patienten. Ärmere Patienten seien dann nicht mehr in der Lage, sich Behandlungen zu leisten.