Scházejí se dvakrát ročně na týdenním plenárním zasedání. Jejich práce dnes přesahují hospodářskou oblast a týkají se i lidských práv a demokracie. Shromáždění zahájilo mnoho iniciativ zaměřených na zlepšení úlohy žen v procesu rozvoje, na zlepšování opatření boje proti epidemiím a na posílení zdravotnických a hygienických služeb, na uplatnění kulturní dimenze při spolupráci mezi severem a jihem, na zrychlení řízení o podpoře a na zvýšení úvěrů určených pro uprchlíky a vysídlené osoby, na posílení dodržování a obrany lidských práv a lidské důstojnosti. Během třináctého zasedání, které se konalo ve Wiesbadenu od 23. do 28. června 2007, projednávali účastníci zejména situaci v Zimbabwe a Dárfúru. v dánském tisku, přijal Evropský parlament usnesení, ve kterém hájil svobodu projevu jako základní hodnotu EU a vyjádřil přesvědčení, že tato svoboda musí být užívána v mezích zákona a měla by existovat současně s osobní odpovědností; jejím základem musí být respektování práv ostatních osob a pro ně citlivých otázek. Poukázal na to, že v demokracii si vyvážení těchto hledisek žádá nepřetržitou diskusi. Výbory Shromáždění se scházejí častěji a zabývají se otázkami jako je izraelský konikt, terorismus, snižování chudoby a zlepšování postavení žen v evropsko-středo-mořských zemích. Politický výbor pro bezpečnost a lidská práva nechává na každý pořad jednání zapisovat bod věnovaný lidským právům. Předseda Evropského parlamentu Josep Borrell prohlásil 6. února 2006 před Evropskostředomořským parlamentním shromážděním:„Evropská unie EMPA, která seskupuje 120 poslanců Evropské unie (45 členů Evropského parlamentu a 75 členů jmenovaných parlamenty členských zemí) a 120 zástupců parlamentů středomořských států, se schází jednou ročně na plenárním zasedání.
Dazu wurde eine gemeinsame Entschließung AKP-EU angenommen, in der die Parlamentarische Versammlung die internationale Gemeinschaft aufrief, einen Konsens über die Die Parlamentarische Versammlung Europa-Mittelmeer (PVEM), die 2004 ihre Arbeit aufnahm, verkörpert den parlamentarischen Teil des „Barcelona-Prozesses“, der auf der Außenministerkonferenz Europa-Mittelmeer im November 1995 in Gang gesetzt wurde. Sie gestattet es dem Europäischen Parlament, mit den Mittelmeerländern einen parlamentarischen Dialog über Fragen der Menschenrechte und der Demokratie zu führen. Aufgabe der PVEM ist es, gemeinsam interessierende Fragen politischer, wirtschaftlicher oder kultureller Art zu erörtern und darüber zu beraten, mit welchen Mitteln die Europa-Mittelmeer-Partnerschaft entwickelt und gefestigt werden kann. Die Ausschüsse der Parlamentarischen Versammlung waren häuger zusammengetreten, um sich mit Fragen wie dem israelischen Konikt, dem Terrorismus, der Zurückdrängung der Armut und der Verbesserung der Lage der Frauen in den Ländern des Europa-Mittelmeerraums auseinanderzusetzen. Der Ausschuss für politische Angelegenheiten, Sicherheit und Menschenrechte hat es sich zur Praxis gemacht, in jede Tagesordnung einen Punkt aufzunehmen, der den Menschenrechten gewidmet ist. Dieses Recht müsse im Rahmen des Gesetzes ausgeübt werden, mit persönlichem Verantwortungsgefühl einhergehen und sich auf die Achtung der Rechte und Besonderheiten anderer stützen. Die PVEM vereinigt 120 Abgeordnete, die die Europäische Union vertreten (45 Mitglieder des Europäischen Parlaments und 75 von den Parlamenten der Mitgliedstaaten benannte Mitglieder), sowie 120 Vertreter der Parlamente der Mittelmeerstaaten und tritt einmal im Jahr zu einer Plenartagung zusammen.