Díky vládou financovanému celostátnímu zdravotnímu pojištění vykazují severské země vyšší průměrný věk a nižší kojeneckou úmrtnost než USA. Průměrná délka života se v severských zemích blíží 80 letům oproti 78 letům v USA, kde vláda negarantuje zdravotní pojištění a miliony rodin jsou příliš chudé, než aby si je mohly platit samy. Vysoká míra závislosti na soukromém sektoru v americkém systému je paradoxně natolik neefektivní, že Američané platí za zdraví vyšší procento HNP (14%) než severské země (11%), ale přitom za své peníze dostávají méně. Stejně tak platí, že ačkoliv jsou výdaje na sociální péči v USA nižší než v severských zemích, americký rozpočtový deficit vyjádřený jako podíl na národním důchodu je mnohem vyšší.
Als Folge eines staatlich finanzierten Krankenversicherungswesens ist die Lebenserwartung in den nordischen Ländern höher und die Säuglingssterblichkeit geringer als in den USA. Die Lebenserwartung liegt in den skandinavischen Ländern bei annähernd 80 Jahren, verglichen mit 78 Jahren in den USA, wo der Staat keine Krankenversicherung garantiert und Millionen von Familien zu arm sind, um sich eine derartige Versicherung leisten zu können. Ironischerweise ist aber der private Sektor im US-Gesundheitssystem derart ineffizient, dass die Amerikaner mit 14 % einen größeren Anteil des BIP für Gesundheit ausgeben als die Bewohner Skandinaviens mit 11 %, dafür aber weniger Leistungen bekommen. Obwohl die Ausgaben für Sozialleistungen in den USA geringer sind als in Skandinavien, ist das Haushaltsdefizit gemessen am Nationaleinkommen in den USA viel höher.