Naproti tomu indická města rostou chaoticky a málo berou v úvahu fungování městských systémů jako celku. Městské oblasti v zemi často postrádají například odpovídající regionální dopravní sítě. Na prázdných prostranstvích ve vnitřních městech a na předměstských periferiích vyrostly rozsáhlé pásy neformálního osídlení, které zhoršují ekologické podmínky, veřejné zdraví a bezpečnost obyvatel. Při využívání pozemků se míchají dohromady průmyslové a obytné čtvrti, což vystavuje zranitelné (a stále početnější) obyvatelstvo řadě negativních doprovodných jevů. Rozdíly mezi městským rozvojem v Číně a v Indii jsou patrné nejen na podstatě politiky, ale i na stylu vládnutí v obou zemích. Vedoucí představitelé Číny kladou silný důraz na kontrolu znečištění ovzduší. Před zimními olympijskými hrami 2022 v Pekingu prosazují úřady regionálně integrovaný plán vyvážení hospodářského růstu s ekologickým řízením, včetně ozeleňování výrobních procesů a eliminace „nadměrných kapacit“ při výrobě energie. Takové multiinstitucionální úsilí vyžaduje silnou koordinaci a pevnou vizi, kterou hierarchický systém vládnutí v Číně poskytuje.
Im Gegensatz dazu sind Indiens Städte planlos gewachsen, und das Funktionieren urbaner Systeme als Ganzes ist kaum berücksichtigt worden. So fehlt es im städtischen Raum häufig an angemessenen regionalen Verkehrsnetzen. Auf unbebauten Flächen in den Innenstädten und an der Peripherie sind große informelle Siedlungen entstanden, die die Umweltsituation, die öffentliche Gesundheit und die persönliche Sicherheit beeinträchtigen. In der Flächennutzung sind Industrie- und Wohngebiete miteinander verwoben, und die in prekären Verhältnissen lebende (und wachsende) Bevölkerung ist einer Reihe von negativen Ausstrahlungseffekten ausgesetzt. Die Unterschiede zwischen der urbanen Entwicklung in China und Indien werden nicht nur anhand der Inhalte der Politik deutlich, sondern auch durch die Regierungsstile in den beiden Ländern. Die chinesische Führung legt besonderen Wert auf die Schadstoffbekämpfung. Im Vorgriff auf die Olympischen Winterspiele 2022 in Peking drängen die Behörden auf einen Plan unter Einbindung der Region, mit dem wirtschaftliches Wachstum und Umweltmanagement in Einklang gebracht werden soll, so etwa durch die umweltfreundliche Gestaltung von Fertigungsprozessen und die Beseitigung von „Überkapazitäten“ bei der Energieerzeugung. Für zuständigkeitsübergreifende Bemühungen dieser Art sind enge Koordinierung und ein fest gefügtes Ziel notwendig, was durch Chinas hierarchisch gegliederte Verwaltungseinheiten gegeben ist.