Obrázek 4.4 Využívání zdrojů na osobu, podle zemí, 2000 a 2007 související s nakládáním s odpady mohou lišit v dopadech na životní prostředí. Přestože se podařilo značně omezit dopady zpracování odpadů na životní prostředí, stále existuje potenciál pro další zlepšení, a to uplatňováním stávajících předpisů a následně rozšířením politik odpadového hospodářství pro posílení postupů udržitelné spotřeby a výroby, včetně efektivnějšího využívání zdrojů. Politiky odpadového hospodářství snižují tři typy tlaků na životní prostředí: emise ze zařízení pro zpracování odpadu, jako je metan ze skládek; dopady z těžby primárních surovin; a znečištění ovzduší a emise skleníkových plynů z energie používané při výrobních procesech. Přestože procesy recyklace samy o sobě také mají dopady na životní prostředí, ve většině případů jsou celkové dopady větší, pokud se recyklace a využívání odpadů nerealizuje (17).
Abbildung 4.4 Ressourcenverbrauch pro Person in den jeweiligen Ländern, 2000 und 2007 Die europäische Abfallwirtschaft baut auf den Grundsätzen einer Abfallhierarchie auf: Abfallvermeidung, Wiederverwendung von Produkten, Recycling, Verwertung einschließlich energetischer Verwertung durch Verbrennung und schließlich Entsorgung. Abfall wird deshalb zunehmend auch als Produktionsressource und Energiequelle gesehen. Irland Finnland Dänemark Österreich Portugal Schweden Spanien Belgien und Luxemburg Griechenland Deutschland Frankreich Italien Vereinigtes Königreich Niederlande Obwohl die Auswirkungen der Abfallbehandlung auf die Umwelt bereits erheblich reduziert wurden, ist nach wie vor Potential für weitere Verbesserungen vorhanden – zunächst durch die vollständige Umsetzung bestehender Vorschriften und weiters durch die Erweiterung bestehender abfallpolitischer Maßnahmen, um nachhaltige Produktionsund Verbrauchspraktiken – einschließlich einer effiizienteren Ressourcennutzung – zu fördern.