Možným vysvětlením této neúspěšnosti je, že kritéria kvality používaná ve vědeckých analýzách nelze použít pro časté a komplexní zásahy na pracovišti. Proto studie úspěšných opatření nemusejí být zahrnuty do vědecké analýzy nebo jim může být přisuzována nízká kvalita. I přes nedostatek hodnotných vědeckých důkazů jsou mnohé z opatření na pracovišti neoficiálně uváděny jako účinné. Hodnocení opatření na pracovišti by patrně mělo probíhat podle odlišných kritérií, na nichž by byly založeny důkazy. Tato kritéria v současnosti chybí, ale tvůrci politik a zaměstnavatelé by se neměli nechat odradit od provádění preventivních kroků jen proto, že neexistuje stoprocentní vědecký důkaz o tom, že fungují.
Als mögliche Erklärung für das Fehlen nachweisbarer Erfolge ließe sich anführen, dass sich die für wissenschaftliche Überprüfungen üblichen Qualitätskriterien auf die häufig komplexen arbeitsbezogenen Maßnahmen nicht anwenden lassen. Dies könnte der Grund dafür sein, dass erfolgreiche Maßnahmen in wissenschaftliche Studien entweder gar nicht aufgenommen werden oder aber den Qualitätsanforderungen der Untersuchungen nicht standhalten. Ungeachtet fehlender tragfähiger wissenschaftlicher Nachweise liegen Einzelberichte über die Wirksamkeit vieler arbeitsbezogener Maßnahmen vor. Für die Bewertung von arbeitsbezogenen Maßnahmen müssen wahrscheinlich andere Nachweiskriterien angewandt werden. Geeignete Kriterien fehlen bislang noch, doch sollten sich Politiker und Arbeitgeber nicht von präventiven Maßnahmen abhalten lassen, nur weil deren Wirksamkeit wissenschaftlich noch nicht zu 100 % bewiesen ist.