A když tropická bouře zaplavila v roce 2014 hlavní město Šalomounových ostrovů, vedlo to k výskytu průjmových onemocnění, která se rozšířila i do pěti okrsků, jež žádné záplavy nezažily. Nejlepší obranou proti takové spoušti je odolný systém primární zdravotní péče. Ten však v klimatické agendě zaujímá jen málo místa. Je to vážný nedostatek, poněvadž zdravotnické systémy bývají vůči environmentálním šokům obzvláště zranitelné bez ohledu na to, zda souvisejí s klimatem či jinými jevy. Podle nedávné studie Světové zdravotnické organizace není 84% z 94 zemí připraveno detekovat náhlý výskyt nemocí a reagovat na něj. Neschopnost učinit zdravotnické systémy odolnými nejen poškozuje okamžitou reakci na katastrofy, ale podkopává i dlouhodobé zajišťování základních zdravotnických intervencí, čímž prohlubuje zranitelnost systému i populace, které má sloužit.
Auch auf den Salomoninseln hatten die Überschwemmungen durch einen Tropensturm im Jahr 2014 Durchfallkrankheiten zur Folge, die auf fünf Bezirke übergriffen, die von den Fluten gar nicht betroffen waren. Die beste Verteidigung gegen solche Erkrankungen ist ein starkes gesundheitliches Erstversorgungssystem. Davon ist beim Thema Klimawandel aber kaum die Rede. Dies ist ein schweres Versäumnis, da die Gesundheitssysteme gegen – klimatische oder andere – ökologische Schocks häufig sehr empfindlich sind. Laut einer aktuellen Studie der Weltgesundheitsorganisation sind 84% von 94 untersuchten Ländern nicht darauf vorbereitet, den Ausbruch einer Seuche zu erkennen und darauf zu reagieren. Können wir die Gesundheitssysteme nicht stärker machen, geht dies aber nicht nur auf Kosten der sofortigen Katastrophenhilfe, sondern untergräbt auch die langfristige Versorgung mit grundlegenden Gesundheitsmaßnahmen, was die Verletzlichkeit des Systems – und der von ihm versorgten Bevölkerung – noch verschärft.