To je bezpochyby chvályhodný cíl, který může přispět k prosperitě země a pomoci mladým lidem uskutečnit americký sen. Ekonomové, kteří studují vztah mezi vzděláním a hospodářským růstem, však potvrzují to, co naznačuje i selský rozum: počet univerzitních diplomů není zdaleka tak důležitý jako otázka, nakolik dobře se u studentů rozvinou kognitivní schopnosti, jako jsou kritické myšlení nebo schopnost řešit problémy. Neschopnost uznat tento argument může mít vážné důsledky. V době, kdy se státy hlásí k politice masového vysokého školství, se v porovnání se systémem vzdělávání elit dramaticky zvyšují náklady na správu univerzit. Protože musí vlády podporovat mnoho jiných programů – a protože se lidé brání vyšším daním –, je stále těžší najít peníze na financování tohoto úsilí.
Dies ist unzweifelhaft ein erstrebenswertes Ziel, das zum nationalen Wohlstand betragen und jungen Leuten helfen kann, den amerikanischen Traum Wirklichkeit werden zu lassen. Doch bestätigen mit der Beziehung zwischen Bildung und Wirtschaftswachstum befasste Ökonomen, was schon der gesunde Menschenverstand nahelegt: Die Anzahl der Hochschulabschlüsse ist nicht annähernd so wichtig wie die Frage, wie gut die Studenten ihre kognitiven Fähigkeiten – wie kritisches Denken und Problemlösefähigkeiten – entwickeln. Lässt man diesen Punkt außer Acht, kann das erhebliche Folgen haben. Wenn Länder sich für eine massenhafte Hochschulbildung entscheiden, erhöhen sich die Kosten für den Unterhalt der Universitäten gegenüber einem Elitensystem drastisch. Angesichts der Tatsache, dass der Staat noch viele andere Programme unterstützt – und dass die Bürger Steuererhöhungen ablehnen –, wird es immer schwieriger, das Geld für derartige Bemühungen aufzubringen.