Snahou této zprávy je osvětlit základní vlastnosti složitých souvislostí mezi environmentálními problémy z různých úhlů pohledu. Děje se tak provedením užší analýzy souvislostí mezi různými problémy životního prostředí, trendy v životním prostředí, jednotlivými sektory a jejich příslušnými politikami. Například snížení rychlosti změny klimatu vyžaduje nejen snížení emisí skleníkových plynů z elektráren, ale také omezení emisí z dopravy a zemědělství a v neposlední řadě také změny ve struktuře spotřeby domácností. Integrovat ekosystémové služby související se změnou podpoří správné klimatu, Omezit kombinovanou expozici lidských jedinců působení škodlivých znečišťujících látek a jiným stresorům; lépe propojit zdraví lidí a ekosystémů. chování, a nalézt rovnováhu mezi hnacími mechanismy spotřeby;sdílet globální zátěž zmírnění a přizpůsobení. Zlepšit efektivitu využívání zdrojů(např. materiálů, potravy, energie, vody) a spotřeby vzhledem k rostoucí poptávce, omezeným zdrojům a konkurenci; čistší produkce. Souhrnně vzato poukazují trendy v Evropě a ve světě na celou řadu systémových rizik spojených s životním prostředím, jako je možná ztráta nebo poškození celého systému spíše než jednoho prvku, což může být ještě umocněno mnoha vzájemnými závislostmi mezi nimi.
Der Bericht strebt danach, die Hauptmerkmale für komplexe Zusammenhänge zwischen Umweltthemen von verschiedenen Blickwinkeln aus zu beleuchten. Dies erfolgt durch eine genauere Analyse der Zusammenhänge zwischen den verschiedenen ökologischen Herausforderungen sowie zwischen ökologischen und sektoralen Trends und den jeweiligen Maßnahmen. Eine Verringerung der Geschwindigkeit des Klimawandels erfordert zum Beispiel nicht nur die Reduzierung der Treibhausgasemissionen von Kraftwerken, sondern auch die Reduzierung von Emissionen aus diffuseren Quellen wie Verkehr und Landwirtschaft sowie Veränderungen der Verbrauchsmuster privater Haushalte. Erstellung von Konzepten für die gesamte Wirtschaft; Verhaltensanreize und Impulse zum Ausgleich des Konsumverhaltens; globale Lastenverteilung bei Milderung und Anpassung. Verbesserung der Effizienz der Ressourcennutzung (wie Rohstoffe, Nahrungsmittel, Energie, Wasser) und des Verbrauchs angesichts der steigenden Nachfrage, geringerer Ressourcen und des Wettbewerbs; saubere Produktion Verringerung der kombinierten Exposition von Menschen gegenüber Schadstoffen und anderen Stressoren; Verbesserung der Verknüpfung zwischen menschlicher Gesundheit und der Gesundheit von Ökosystemen. Integration von Ökosystemdienstleistungen in direktem Zusammenhang mit Klimawandel, Ressourcennutzung und Gesundheit; Berücksichtigung der Nutzung natürlichen Kapitals (d. h. Wasser, Land, biologische Vielfalt, Boden) bei Entscheidungen über sektorale Bewirtschaftung. Insgesamt verweisen die europäischen und globalen Trends auf eine Reihe systemrelevanter Umweltrisiken – wie etwa potenzielle Verluste oder Schädigungen eines ganzen Systems anstatt einzelner Elemente, wobei sich für diese Elemente durch die zahlreichen Abhängigkeiten untereinander noch Verschlimmerungen ergeben könnten.