Může se to změnit? Německo rozhodně v důsledku sociálních tlaků a napětí, jež způsobil prudký hospodářský růst, získalo na průbojnosti. Jakmile se začalo obávat, že by jej mohla překonat další vznikající hospodářská velmoc, obrovská ruská říše, průbojnost se proměnila v agresivitu. Na začátku 20. století už Němci soudili, že rychlejší demografický růst Ruska a jeho překotná industrializace představují vojenskou hrozbu. Čína ve střednědobém výhledu už pozoruje značné problémy. Za čtyřicet let demografický propad uvnitř Číny, důsledek její politiky jednoho dítěte, zastíní evropské i japonské obavy ze stárnoucích populací jako nicotné. Ještě dříve vyvolají napětí hluboké nerovnosti mezi čínským chudým venkovem a tamními dynamickými průmyslovými centry; toto napětí může ještě posilovat pohlavní nerovnost – počet mladých mužů dalece přesahuje počet mladých žen. Jestliže tento stav zkombinujeme s vratkým autoritativním režimem, realisticky se začnou jevit scénáře podobné německému vývoji před rokem 1914.
Kann sich das ändern? Hauptsächlich aufgrund der durch das rasche Wirtschaftswachstum hervorgerufenen sozialen Zwänge und Spannungen wurde die Stimmung in Deutschland gereizter. Als man fürchtete, von der nächsten aufsteigenden Wirtschaftsmacht, dem riesigen russischen Zarenreich, überholt zu werden, verwandelte sich diese Gereiztheit in Aggression. Zu Beginn des 20. Jahrhunderts waren die Deutschen zu dem Schluss gekommen, dass die rasche Industrialisierung und das schnellere Bevölkerungswachstum in Russland eine militärische Bedrohung für Deutschland wäre. China ist bereits mittelfristig mit beträchtlichen Problemen konfrontiert. In vierzig Jahren steht dem Land als Folge seiner Ein-Kind-Politik eine demographische Implosion bevor, welche die Sorgen der Europäer und Japaner aufgrund ihrer alternden Bevölkerungen trivial erscheinen lassen werden. Vorher wird es aufgrund der Ungleichheiten zwischen den armen ländlichen Regionen Chinas und den dynamischen Industriezentren zu Spannungen kommen, die durch das Geschlechterungleichgewicht – es gibt viel mehr junge Männer als Frauen - noch verstärkt werden könnten. Man kombiniere das alles mit einem instabilen autoritären Regime und ein Szenario wie in Deutschland vor 1914 scheint durchaus realistisch.