A když Evropská unie rozšířila své hranice tak, že zahrnovaly i mnoho někdejších komunistických zemí, stal se Západ znovu – byť jen na krátký čas – ztělesněním univerzálního rozumu, který měl povinnost i prostředky šířit své hodnoty do zaostalých koutů světa. Svědectvím tohoto pocitu vítězství a historické povinnosti se stala kniha Francise Fukuyamy Konec dějin a poslední člověk. Tato konjunktura připravila půdu pro novou vlnu imperialismu (přestože zdráhavost používat tento výraz přetrvala). Přitom musela zákonitě ovlivnit interpretace starého imperialismu, jenž byl nyní veleben za rozšíření ekonomického pokroku, vlády zákona a vědy a techniky do zemí, které by z těchto výdobytků jinak nebyly mohly nikdy těžit. Nejčelnějším představitelem nové generace revizionistických historiků byl Niall Ferguson z Harvardovy univerzity, jehož televizní seriál založený na jeho nové knize Civilization: The West and the Rest (Civilizace: Západ a ti ostatní),se právě začal vysílat ve Velké Británii. V první epizodě vystupuje Ferguson mezi velkolepými památkami čínské dynastie Ming, která byla v patnáctém století bezpochyby největší civilizací své doby a její námořní expedice dospěly až k africkému pobřeží. Poté už to šlo s Čínou (i s „těmi ostatními“) z kopce, zatímco Západ stoupal vzhůru. Ferguson chytlavě shrnuje důvody tohoto obratu do šesti „vražedných nástrojů“: konkurence, věda, majetková práva, medicína, konzumní společnost a pracovní etika.
Mit der Aufnahme vieler ehemals kommunistischer Staaten in die Europäische Union wurde der Westen für kurze Zeit zur Verkörperung der universellen Vernunft, verpflichtet und willens, seine Werte in die noch geistig umnachteten Teile der Welt hinaus zu tragen. Dieses Gefühl von Triumph und historischer Verpflichtung kam in Das Ende der Geschichte von Francis Fukuyama zum Ausdruck. Auf dieser Grundlage entstand eine neue Welle des Imperialismus (obwohl das Wort immer noch nicht gern verwendet wurde). Im Zuge dessen änderte sich auch die Betrachtung des alten Imperialismus, der nun glorifiziert wurde als die Verbreitung von wirtschaftlichem Fortschritt, Recht, Wissenschaft und Technik in Länder, die sonst nie in diesen Genuss gekommen wären. Führend unter dieser neuen Generation revisionistischer Historiker war Niall Ferguson von der Harvard-Universität, dessen Fernsehserie nach seinem neuen Buch Civilization: The West and the Rest gerade in Großbritannien anläuft. In der ersten Folge tritt Ferguson mitten unter den prächtigen Denkmälern der chinesischen Ming-Dynastie auf, die im 15. Jahrhundert zweifellos die größte Zivilisation ihrer Zeit war und auf dem Seeweg bis nach Afrika vorstieß. Von diesem Zeitpunkt an ging es für China (und “den Rest”) nur noch bergab und für den Westen bergauf. Ferguson beschreibt die Gründe für diese Wende salopp als sechs “Killer-Apps”: Wettbewerb, Wissenschaft, Eigentumsrechte, Medizin, Konsumgesellschaft und Arbeitsethos.