Úspěch tohoto počínání však spočívá v reálném zájmu na dosažení těchto cílů jak ze strany institucí Unie, jež se podílejí na legislativním procesu, tak ze strany členských států. V tomto smyslu lze zlepšování právních předpisů považovat za sdílenou odpovědnost. OBECNÝ POLITICKÝ RÁMEC řešit, aby se mohlo postupovat rozhodněji (1). Cílem je zabezpečit evropským podnikům a občanům právní prostředí těžící z evropských cílů, které se snaží prosadit spravedlivý a konkurenceschopný trh, blahobyt občanů a účinnou ochranu veřejného zdraví a životního prostředí za současného snižování správních nákladů, které zatěžují produktivitu a vytváření pracovních míst. Ke strategické analýze byly přiloženy dva pracovní dokumenty Komise: první zpráva o uskutečňování strategie zjednodušování právního prostředí(2); postup pro vyhodnocování správních nákladů a snížení administrativní zátěže v Unii(3). Hlavním pilířem vytváření lepších právních předpisů je analýza dopadů budoucích iniciativ, která umožňuje systematické a integrované posouzení a lepší vyhodnocení možných hospodářských, sociálních a environmentálních důsledků. Od roku 2003 bylo vypracováno více než 160 analýz dopadů, které Komisi umožnily založit politické a legislativní iniciativy na důkladných odhadech důsledků svých akcí. Byla vyvinuta společná metodika pro vyhodnocování správních nákladů na nové iniciativy a v březnu byla začleněna do hlavních zásad Komise pro analýzu dopadů. Kvalita analýzy dopadů je klíčovým faktorem pro dosažení cílů zlepšování právních předpisů.
Ausschlaggebend für das Gelingen dieses Unterfangens ist jedoch nach wie vor, dass sich sowohl sämtliche am Gesetzgebungsprozess mitwirkenden EU-Organe und -Einrichtungen als auch die Mitgliedstaaten dieses Ziel zu Eigen machen: Eine bessere Rechtsetzung ist eine gemeinsame Aufgabe. Am 14. November hat die Kommission die Ergebnisse ihrer strategischen Überlegungen zum bereits Erreichten und den noch unbewältigten Herausforderungen bei der Verbesserung der Rechtsetzung (1) vorgestellt. Dabei geht es darum, durch ein geeignetes ordnungspolitisches Umfeld für europäische Unternehmen und EU-Bürger die Ziele zu verwirklichen, die sich die EU in Bezug auf die Schaffung eines ausgewogenen und wettbewerbsfähigen Binnenmarktes, den Wohlstand und die Gesundheit ihrer Bürger sowie den Umweltschutz gesetzt hat, und gleichzeitig den Verwaltungsaufwand zu mindern, welcher sowohl der Produktivität als auch der Schaffung von Arbeitsplätzen abträglich ist. Zeitgleich zu den strategischen Überlegungen hat die Kommission zwei einschlägige Arbeitsdokumente vorgelegt: einen ersten Fortschrittsbericht über die Strategie für die Vereinfachung des ordnungspolitischen Umfelds (2) und eine Berechnung der Verwaltungskosten und der Verringerung der Verwaltungslasten in der Europäischen Union (3). Kernstück einer besseren Gesetzgebung ist die Abschätzung der möglichen Folgen künftiger Initiativen, durch die wirtschaftliche, soziale und umweltbezogene Auswirkungen eines Vorschlags nach Maßgabe eines systematischen Gesamtkonzepts erfasst und so besser abgeschätzt werden können. Seit 2003 sind mehr als 160 derartige Folgenabschätzungen durchgeführt worden. Die Kommission konnte so ihre politischen und legislativen Initiativen auf zuverlässige Folgenabschätzungen gründen. Zudem ist ein gemeinsames Konzept für die Abschätzung des mit neuen Initiativen einhergehenden Verwaltungsaufwands entwickelt und im März in die Leitlinien für die Folgenabschätzungen der Kommission integriert worden. Die Qualität der Folgenabschätzungen ist sehr wichtig für die Erreichung der Ziele einer besseren Rechtsetzung.