To se týká například problémových uživatelů, kteří užívají různé opiáty a také farmaceutické přípravky, kokain, amfetaminy a alkohol. Tento krok k formálnější definici častého, intenzivního užívání pro různé drogy by také napomohl vytvoření výzkumných nástrojů k posouzení míry problémů a závislosti souvisejících s různými úrovněmi a vzorci užívání konopí. Řada evropských zemí pracuje na vývoji metodických nástrojů pro měření intenzivního užívání i úrovní závislosti a problémů a EMCDDA spolupráci v této oblasti podporuje. Zdá se, že tento vzorec užívání existuje mezi některými chronickými uživateli, možná mezi marginalizovanými skupinami, možná mezi lidmi s psychiatrickými poruchami. V mnoha evidenčních systémech v Evropě budou tyto případy zařazeny do užívání opiátů. Jako takoví budou tito jedinci spadat do definice a sledování problémových uživatelů drog. Zůstává však další otázka, zda toto intenzivní, chaotické užívání více drog je samo o sobě dostatečně vymezeným jevem – drogově nespecifickou závislostí, která tudíž vyžaduje cílená epidemiologická měření a ve zvláště obtížné situaci léčbu, podporu nebo minimalizaci poškození uživatelů drog.
Der Zusammenhang zwischen intensivem Drogenkonsum, wie auch immer er definiert sein mag, und der Abhängigkeit sowie dem Ausmaß und den Formen der Probleme, muss weiter ausgearbeitet werden. So kamen beispielsweise Kandel und Davis (1992) zu der Einschätzung, dass in den USA etwa ein Drittel der täglichen Cannabiskonsumenten als abhängig betrachtet werden könnte. Um in diesem Bereich Fortschritte erzielen zu können, muss der Begriff des häufigen, intensiven Konsums von Cannabis und anderen illegalen Drogen als spezifisches Ziel der Beobachtung definiert werden. Der häufige oder intensive Konsum kann ergänzend zu den Schätzungen mittels indirekter statistischer Verfahren auch anhand von Erhebungsdaten bewertet werden. Derzeit bieten Erhebungsdaten wertvolle Einblicke in die unterschiedlichen Muster des Cannabiskonsums, stellen jedoch nur stark begrenzte Messdaten zum Konsumverhalten und zur Konsumhäufigkeit dar. Aus stichhaltigen praktischen und methodischen Gründen wird in den meisten Berichten über den Drogenkonsum jede Substanz gesondert behandelt. Damit wird die notwendige konzeptuelle Klarheit geschaffen, um die Berichterstattung auf der Grundlage der verfügbaren verhaltensorientierten Messdaten zu erleichtern.