Vskutku, Evropa má jen pět vědeckých výzkumníků na tisíc obyvatel, zatímco USA jich mají osm a Japonsko devět. Navzdory tamní silné vědecké tradici jsou čísla týkající se střední Evropy ještě horší a cena integrace do EU zřejmě posune priority ještě dál od vědy a vzdělávání. Ubývající rozpočty poškozují i zavedené vědce. Pro nadace je například těžké ve vědách o životě najít špičkové Evropany, jimž by udělily své granty.
Tatsächlich kommen in Europa auf 1.000 Einwohner lediglich fünf naturwissenschaftliche Forschungskräfte; in den USA sind es acht und in Japan neun. Trotz seiner ausgeprägten naturwissenschaftlichen Tradition sind die Zahlen für Mitteleuropa sogar noch schlechter, und die Kosten der EU-Integration dürften eine weitere Verlagerung der Prioritäten weg von Wissenschaft und Bildung zur Folge haben. Auch etablierte Forscher leiden unter schrumpfenden Budgets. In den Life-Sciences beispielsweise finden es Stiftungen inzwischen schwierig, hoch qualifizierte Europäer zu finden, denen sie Förderpreise verleihen können.