Kromě otevřených protekcionistických opatření dnes navíc vlády plánují i další kroky, které budou mít dopad na lidi po celém světě. Velký objem veřejného dluhu, který průmyslové země vytvoří, například bezpochyby zvýší úrokové sazby a nepříznivě ovlivní náklady vlád rozvojových zemí na půjčky. Dialog o otázce, jak by se daly dluhopisy rozvinutých zemí rozložit tak, aby se minimalizoval jejich dopad na globální trhy, a jaké alternativy lze vyvinout pro země, které zůstaly za branami, se příliš nevede.
Zusätzlich zu den explizit protektionistischen Maßnahmen planen die Regierungen nun außerdem noch Maßnahmen, die globale Konsequenzen haben. Zum Beispiel werden die hohen Schulden, die die Industrieländer aufnehmen, mit Sicherheit die Zinssätze in die Höhe treiben, was sich wiederum nachteilig auf die Kreditkosten für die Entwicklungsländer auswirken wird. Es wird nur wenig darüber gesprochen, ob die Kreditaufnahme der Industrieländer schrittweise erfolgen könnte, um die Auswirkungen auf die globalen Märkte zu minimieren, und welche Alternativen für Länder entwickelt werden könnten, die ausgeschlossen sind.