Financování ze strany EU je rovněž nutné k zajitění přeshraničních dodávek energie a vývojeobnovitelné energie a ekologických paliv, což by mělo stát okolo 100 miliard eur. Iniciativy Společenství jsou zapotřebí ke zvýení dopadu a akceptace obnovitelné energie a energetické účinnosti a ke splnění cílů, jako je např. podíl obnovitelných zdrojů na výrobě elektřiny ve výi 22 %do roku 2010. Unie bude také muset pokračovat ve svém úsilí při odstraňování překážek bránících rozvojivnitřního trhu v oblasti telekomunikací a při zajiťování dostupnosti spolehlivých irokopásmových sítí ve vech regionech, přičemž by zvlátní pozornost měla být věnována riziku vznikudigitálního předělu mezi městskými a odlehlými či venkovskými oblastmi. d) Zvyování kvality vzdělávání a odborné přípravy Lidský kapitál je jedním z nejdůležitějích faktorů růstu. Jeden rok vzdělávání navíc může v běžné evropské zemi zvýit celkovou produktivitu o 6,2 %. A přesto v období 1995–2000objem veřejných investic do vzdělávání a odborné přípravy v procentech HDP poklesl. EU zaostává za svými konkurenty, co se týče počtu absolventů vysokých kol, úrovně dosažené přiukončení vzdělávání a účasti v procesu celoživotního učení. Také mezi jednotlivými členskýmistáty existují velké rozdíly.
•So könnte unter dem Stichwort „Autobahnen auf dem Wasser“ die Straße im Güterverkehrentlastet werden: Beispielsweise könnten 7,6 Mio. t Fracht jährlich zwischen Rotterdam und Bilbao befördert werden, das entspricht 10 % des Straßengüterverkehrs auf dieser Strecke.Dies kann aber nur mit EU-Koordinierung funktionieren. •Der Mont-Cenis-Eisenbahntunnel zwischen Lyon und Turin würde die derzeitige Kapazitätverdreifachen und einige der dynamischsten Regionen Europas mit dem Zentrum der neuen Mitgliedstaaten verbinden. Ohne EU-Unterstützung kann das Projekt aber nicht ins Lebengerufen werden. Die Kosten für das gesamte transeuropäische Netz werden auf 600 Mrd. Euro geschätzt. Dieneuen Leitlinien für die transeuropäischen Netze, die der Europäische Rat im Dezember 2003begrüßte, bieten eine bessere Koordinierung zwischen den Mitgliedstaaten und eine stärkere Konzentration auf eine Liste genau definierter prioritärer Projekte mit präzisen Zeitplänen. Dazu gehört die Verknüpfung der nationalen Hochgeschwindigkeitseisenbahnnetze bis 2012,die Entwicklung eines ersten Schienenfrachtverkehrsnetzes in Zentraleuropa bis 2015 sowie ein Paket zur Verknüpfung von Häfen und Landverkehr bis 2010.