Skládání zkoušek je povinné a žáci obvykle nemo­hou pokračovat ve studiu, aniž by složili zkoušky. Několik málo škol umožňuje žákům pokračovat ve stadiu bez složení zkoušek z některých kurzů, po­kud v jejich průběhu prokázali velmi dobré výsledky. O organizaci kurikula rozhoduje každá škola indivi­duálně, což platí do určité míry i o tom, kolik hodin bude věnováno jednotlivým předmětům, pokud tím nejsou narušena příslušná finanční omezení. Obsah každého kurzu studia se člení na základní předměty, které musí studovat všichni žáci, specia­lizované předměty podle zaměření studia a volitel­né předměty. Značný počet studijních kurzů je zakončen slože­ním imatrikulační zkoušky, čili přijímací zkoušky ke studiu na univerzitě. Všechny kurzy mají společ­né základní předměty, které jsou uvedeny spolu s jejich podílem na celkovém rozsahu výuky: island­ština 12 %; cizí jazyky 19 %; společenské vědy 8 %; přírodní vědy 9 %; matematika 9 %; informa­tika 2 %; tělesná výchova 6 %. Podíl volitelných předmětů se pohybuje od 2 do 18 %. Dalších 17 % až 33 % výuky je věnováno předmětům, které jsou typické pro zvolený studijní kurz. Tak například v oboru studia zaměřeném na cizí jazyky se jejich studiu věnuje 40 % celkového rozsahu výuky. Žáci, kteří úspěšně složí zkoušky ze všech před­mětů na závěr každého semestru, absolvovali pří­slušné kurzy.
Traditionelle Gymnasien und Gesamtschulen des Sekundarbereichs II sind praktisch die einzigen Schulen, an denen die allgemeine Hochschulreife erworben werden kann. Grundsätzlich gibt es sechs allgemeinbildende Ausbildungszweige, die zur Hochschulreife führen: Sprachen, Soziologie, Wirtschaft, Leibeserziehung, Naturwissenschaften und Physik. Ferner kann auch die Teilnahme an zusätzlichen Bildungsangeboten in künstlerischen Fächern, z. B. am Musikunterricht, bzw. an einem technischen Ausbildungsprogramm, das als Nach bereitung der beruflichen Ausbildung angeboten wird, zu einer Hochschulzugangsberechtigung führen. - Berufliches Grundbildungsjahr mit allgemeinund berufsbildendem Unterricht, gefolgt von einem weiteren Ausbildungsjahr mit fachtheoretischen und -praktischen Fächern (framshaldsdeild) an einer beruflichen Schule oder Gesamt schule, und im Anschluß daran ein Lehrvertrag mit einem Handwerksmeister. Durchschnittlich werden die Bildungsgänge, die zur Hochschulreife führen, in acht Semestern (4 Jahren) abgeschlossen. In Schulen, die ein System von Anrechnungspunkten einsetzen, sind für den Erwerb der Hochschulreife 140 Punkte erforderlich. Etwa zwei Drittel des Unterrichts in den Bildungsgängen, die zur Hochschulreife führen, sind allgemeine Fächer, die allen Ausbildungszweigen gemeinsam sind. In jedem Fall sind die Schulen dafür zuständig, die grundlegende Bildung und den theoretischen Teil der beruflichen Bildung zu vermitteln, während die praktische Ausbildung entsprechend dem mit dem Handwerksmeister abgeschlossenen Lehrvertrag am Arbeitsplatz stattfindet.