Dalším možným vysvětlením nízkých úrokových sazeb je finanční represe. Evropská centrální banka a japonská centrální banka, tak jako Federální rezervní systém USA před nimi, hltavě nakupují dluhopisy. Řada nových regulačních opatření k podpoře finanční stability zároveň nutí banky, penzijní fondy a pojišťovny, aby hromadily vládní cenné papíry. Dnešní nízké úrokové sazby jsou tedy spíše odrazem pokřivení na finančních trzích než očekáváním nízkého růstu. Stoupenci vysvětlení pomocí finanční represe v zásadě považují nízké úrokové sazby za skryté zdanění držitelů dluhopisů, kteří dostávají nižší úrokovou sazbu, než by jinak měli. To není nutně špatná věc, jelikož pokřivující účinky mají všechny daně a opravdu neexistuje způsob jak se s dnešními zbytnělými dluhovými břemeny vypořádat, aniž by se to určitým způsobem dotklo růstu. Jenže daň plynoucí z finanční represe není zdaleka tak progresivní, jak by byla obecnější daň z bohatství, protože domácnosti s nižšími příjmy obvykle mají malý podíl svých aktiv v akciích. Každopádně není jasné, jak by finanční represe mohla popisovat celý příběh.
Eine andere mögliche Erklärung für die niedrigen Zinssätze ist die Finanzrepression. Die Europäische Zentralbank und die Bank von Japan kaufen derzeit – wie die US Federal Reserve vor ihnen – in großem Umfang Anleihen auf. Zugleich zwingt eine Vielzahl neuer Regulierungsvorschriften zur Förderung der Finanzstabilität Banken, Pensionsfonds und Versicherungsgesellschaften, ihre Bestände an Staatsanleihen aufzustocken. Daher spiegelten, so diese Theorie, die derzeitigen niedrigen Zinssätze eher Verzerrungen an den Finanzmärkten als niedrige Wachstumserwartungen wider. Diejenigen, die die Finanzrepression für die derzeitige Entwicklung verantwortlich machen, betrachten die niedrigen Zinsen im Wesentlichen als eine Besteuerung der Inhaber von Anleihen durch die Hintertür; diese erhielten niedrigere Zinsen, als dies sonst der Fall wäre. Dies ist nicht unbedingt etwas Schlechtes, bedenkt man, dass alle Steuern verzerrend wirken und dass es letztlich unmöglich ist, die heutigen übergroßen Schuldenlasten abzubauen, ohne dass sich dies in irgendeiner Weise negativ auf das Wachstum auswirkt. Doch ist die Besteuerung durch eine Finanzrepression nicht annähernd so progressiv, wie es eine allgemeinere Vermögenssteuer wäre, weil Haushalte mit niedrigerem Einkommen in der Regel einen kleineren Teil ihres Vermögens in Aktien investiert haben. So oder so ist unklar, wie die Finanzrepression als Erklärung ausreichen könnte.