Nebudeme-li sami sebe obelhávat v otázce, kde leží skutečná moc, pak nechť je prezidentů a parlamentů habaděj, pokud z toho budou mít lidé dobrý pocit. Fidláním proti ohni PAŘÍŽ – Finanční trhy od července chytají dech díky naději, že globální ekonomické a geopolitické vyhlídky se nezhorší, anebo pokud se zhorší, že jsou centrální banky připravené podpořit ekonomiky a trhy dalšími sériemi injekcí likvidity a kvantitativního uvolňování. Takže nejenže trhy povzbuzují dobré – či lepší než očekávané – ekonomické zprávy, ale příznivé jsou vlastně i špatné zprávy, protože zvyšují pravděpodobnost, že hasiči z centrálních bank jako předseda Federálního rezervního systému USA Ben Bernanke a prezident Evropské centrální banky Mario Draghi prolijí trhy vědry peněz. Trhy rostoucí při dobrých i špatných zprávách však nejsou stabilní. Pokud se novinky z ekonomiky zhorší a důvěra v efektivitu tvůrců politik klesne, vrátí se nejspíš epizody nechuti k riziku, při nichž nálada investorů zatrpkne. Rozhodnutí ECB poskytovat podporu skrze potenciálně neomezené nákupy dluhopisů otřesených zemí vzbudilo v eurozóně euforii. Tento krok ale nedokáže změnit běh hry; jen si jím tvůrci politik kupují čas na realizaci tvrdých opatření potřebných k vyřešení krize.
Solange wir uns darüber im Klaren sind, wo die wirkliche Macht liegt, können Präsidenten und Parlamente wohlfeil sein, wenn es das ist, was die Menschen wollen. Herumgewurstel am Brandherd PARIS: Die Finanzmärkte haben sich seit Juli erholt. Dies gründet auf die Hoffnung, dass sich die weltweiten wirtschaftlichen und geopolitischen Aussichten nicht weiter verschlechtern werden oder, falls doch, dass die Zentralbanken bereitstehen, um Volkswirtschaften und Märkte mit zusätzlichen Runden der Liquiditätsbereitstellung und quantitativen Lockerung zu stützen. Es haben also nicht allein die guten – oder besser als erwarteten – Wirtschaftsnachrichten die Märkte befeuert, sondern selbst schlechte Nachrichten wurden als gute Nachrichten interpretiert, weil sie die Wahrscheinlichkeit erhöhen, dass die Brandbekämpfer in den Zentralbanken wie US Federal Reserve Chairman Ben Bernanke und EZB-Präsident Mario Draghi die Märkte mit Geld überschwemmen werden. Doch Märkte, die bei guten wie schlechten Nachrichten steigen, sind nicht stabil. „Risk-off-Phasen“, in denen sich die Stimmung der Anleger eintrübt, dürften wiederkehren, falls sich die Wirtschaftsnachrichten verschlechtern und das Vertrauen in die Effektivität der Politik sinkt. In der Eurozone war die Reaktion auf die Entscheidung der EZB, durch potenziell unbegrenzten Ankauf von Anleihen aus den Krisenländern für Unterstützung zu sorgen, euphorisch. Doch grundlegende Veränderungen bringt dieser Schritt nicht; er kauft der Politik lediglich Zeit, um jene harten Maßnahmen umzusetzen, die zur Beilegung der Krise nötig sind.