Mnozí lidé, kteří si založí účet, ho však nemusí nutně používat. Loňská studie Světové banky, která sledovala využívání bankovních účtů a procento spících účtů v různých regionech, zjistila, že jen 15% dospělých Indů používá účet k odesílání či přijímání plateb. V takovém prostředí je nedostatek hotovosti ekonomicky ochromující. Módího politický zásah je smělý a k ekonomickým principům, které ho k němu vedly, nelze mít námitek. Postupný přístup zahrnující trvalé stahování velkých bankovek z oběhu by však stejnému cíli posloužil lépe, i kdyby nevyvolal takový „šok a hrůzu“ jako současná politika. Až začnou v příštích několika měsících vycházet najevo vysoké náklady pro ekonomiku, bude to ještě patrnější. Ženy, práce a revoluce v indických rikšách BENGALÚRU – Když jsou zdroje omezené, udržitelný rozvoj komunity definuje lidský kapitál, zejména v případech draze nevhodné alokace a neúplného využití, jak jsme často svědky v rozvojových zemích.
Aber viele Menschen, die ein Konto eröffnen, benutzen es nicht zwangsläufig. Einer Studie der Weltbank aus dem Jahr 2015 zufolge, die sich mit der (Nicht-)Nutzung von Bankkonten in verschiedenen Regionen befasst, haben lediglich 15 Prozent der Erwachsenen in Indien angegeben, ein Bankkonto zu benutzen, um Geld zu erhalten oder zu bezahlen. Unter diesen Bedingungen lähmt Bargeldknappheit die Wirtschaft. Premierminister Modi hat kühne Maßnahmen ergriffen und die ökonomischen Prinzipien, die ihn dazu veranlassen, sind über jede Kritik erhaben. Aber ein schrittweises Vorgehen, das die dauerhafte Abschaffung großer Scheine beinhaltet, hätte der Sache einen besseren Dienst erwiesen, auch wenn es nicht für das gleiche Überraschungsmoment gesorgt hätte. Die Folgekosten, die der Wirtschaft in den kommenden Monaten entstehen, werden diesen Umstand zunehmend verdeutlichen. Frauen, Arbeit und die indische Rikscha-Revolution BANGALORE – Wenn die Ressourcen begrenzt sind, wird die nachhaltige Entwicklung einer Gemeinschaft durch das Humankapital definiert – insbesondere im Fall kostspieliger Fehlzuweisungen und Unterauslastungen, wie sie so oft in Entwicklungsländern vorkommen.