Výzkumy veřejného mínění ukazují,že Evropané sice mají obecněkladný názor na výhody vědy atechnologie pro jejich život,aleostražitější jsou k možným rizikům a etickým problémům spojeným s vědeckým pokrokem. Má-li evropský výzkum odpovídatzájmům a cílům občanů Evropy azůstat přitom konkurenceschopným,má-li využít příležitostí poskytovaných nejmodernějšímitechnologiemi,vyžaduje pevnépartnerství mezi vědeckou komunitou,politiky,průmyslem a občanskou společností. Evropa je v současnosti zaměstnánaširokou veřejnou debatou o otázkáchgeneticky modifikovaných orga-nismů,výzkumu kmenových buněknebo bezpečnosti potravin.Je aletřeba namítnout,že minimalizacerizik a preventivní opatření jsoupodmíněny vývojem a použitímdůmyslných vědeckých nástrojů. V březnu 2000 v Lisabonu Evropskáunie představila ambiciózní plán,dostat se do roku 2010 na čelo světových ekonomik založených na znalostech.Od té doby učinila na své cestě za znalostmi několikdůležitých kroků. V roce 2002 se v Barceloně vedoucípředstavitelé Evropy dohodli vyhradit více zdrojů navýzkum a vývoj se smělým cílem investovat do výzkumua vývoje 3% svého hrubého domácího produktu.V roce2003 Evropská komise představila plán postupu,kterýmá pomoci členským zemím tohoto cíle dosáhnout. Ještě důležitější skutečností je,žemá-li věda poskytovat lidem to,co potřebují,je třebavědecký výzkum rozšířit o sociální rozměr.To znamená,že politici by měli aktivnězapojit občanskou společnost.Dobré řízení Evropskéhovýzkumného prostoru vyžaduje účast občanské společnosti.
Wenn die europäische Forschungauf die Erwartungen und Vorbehalteder Bürger eingehen,gleichzeitigaber wettbewerbsfähig bleiben unddas Potenzial zukunftsweisender Technologien in wirtschaftliche Erfolge ummünzen soll,ist einestarke Partnerschaft zwischen Wissenschaftsgemeinschaft, Politikern, Industrie und Zivilgesellschaft unumgänglich. Selbstbild und eine angemessene Vorstellung von unseren Erwartungen, unseren Bedürfnissenund unseren Vorbehalten haben.Wir leben in einer Zeit völligunvergleichlicherwissenschaftlicher Fortschritte,inder Wissenschaft und Technologiealle Bereiche unseres Lebensdurchdrungen haben.Entsprechend hoch sind inzwischenunsere Erwartungen an die Wissenschaft. Im März 2000 hat sich die Europäische Union in Lissabon dasehrgeizige Ziel gesteckt,bis 2010weltweit einer der führendenwissensbasierten Wirtschaftsräumezu werden.Seitdem hat Europaeinige wichtige Schritte auf dem Weg zur Wissensgesellschaft zurückgelegt. Umfragen zufolge haben die Europäer zwar insgesamt eine positive Einstellunggegenüber den Vorteilen von Wissenschaft und Technologie im täglichen Leben;die Vorbehalte im Hinblick auf mögliche Risiken sowie ethische Bedenkenangesichts der Fortschritte in der Wissenschaft scheinenjedoch zu überwiegen. Im Jahre 2002 sind europäische Staats- und Regierungschefs übereingekommen,die eingegangene Verpflichtung zu stärkeren Investitionen in Forschung und Entwicklung (F & E) durch konkrete Maßnahmeneinzulösen.Dazu gaben sie das anspruchsvolle Ziel vor,ein Volumen von 3% des Bruttoinlandsproduktes in den Bereich F & E zu investieren.Und im Jahre 2003 hat die Europäische Kommission eine „Roadmap“ vorgestellt,die die Mitgliedstaaten auf dem Weg zur Erreichungdieses Investitionsziels von 3% unterstützen soll. In Europa werden Fragen wie z.B.GVO,Stammzellenforschung,Umwelt und Lebensmittelsicherheit auf breiter Basis in der Öffentlichkeit diskutiert.Ungeachtet dieser Diskussionenmüssen leistungsfähige wissenschaftliche Werkzeugeentwickelt werden,um die Risiken minimieren und dienötigen Vorsichtsmaßnahmen treffen zu können.