Vždyť ekonomické poruchy způsobené pandemií covidu-19 zatlačily na celém světě až 124 milionů lidí do krajní chudoby – což představuje první vzestup globální chudoby v tomto století. Podle Světové banky se v nadcházejících měsících může až deset rozvojových zemí dostat do neschopnosti obsluhovat své dluhy. Investicemi do programů ke zvládnutí covidu-19 tyto země vyčerpaly svou schopnost půjčovat si a čelí teď prudce stoupajícím úrokovým sazbám, zatímco Západ demontuje měnovou stimulaci posledních let. Válka ruského prezidenta Vladimira Putina na Ukrajině nadto znamená, že jejich vlády teď před sebou mají nové požadavky na ochranu občanů před vystřelujícími cenami pšenice, kukuřice a energií. OECD nedávno uvedla, že ceny pšenice a kukuřice se oproti průměrům z ledna 2022 zvýšily o 80 %, respektive 40 %, zatímco cena ropy se od loňského roku zdvojnásobila. Bez pomoci může selhat řada ekonomik, s nepředvídatelnými důsledky. Arabské jaro v letech 2010-12 původně zažehly strmě stoupající účty za potraviny a plyn a teď vidíme ekonomickou a politickou nestabilitu v místech, jako je Srí Lanka.
Immerhin haben die wirtschaftlichen Verwerfungen durch die COVID-19-Pandemie weltweit 124 Millionen Menschen in extreme Armut gestürzt – der erste Anstieg der globalen Armut in diesem Jahrhundert. Und laut der Weltbank könnten bis zu einem Dutzend Entwicklungsländer in den kommenden Monaten nicht mehr in der Lage sein, ihre Schulden zu bedienen. Durch ihre Investitionen in COVID-19-Programme haben diese Länder ihre Fähigkeiten zur Kreditaufnahme erschöpft und stehen nun vor stark steigenden Zinsen, die die geldpolitischen Stimuli des Westens der letzten Jahre ablösen. Und außerdem müssen diese Länder wegen des russischen Kriegs gegen die Ukraine ihre Bevölkerung vor steigenden Preisen für Weizen, Mais und Energie schützen. Die OECD hat kürzlich berichtet, dass die Preise für Weizen und Mais seit Januar 2022 um über 80% bzw. 40% gestiegen sind, und auch der Ölpreis hat sich seit letztem Jahr verdoppelt. Ohne Hilfe könnten viele Volkswirtschaften scheitern, was unberechenbare Folgen hätte. Auch der Arabische Frühling von 2010-2012 wurde letztlich von steigenden Lebensmittel- und Energiekosten ausgelöst, und auch heute sehen wir an Orten wie Sri Lanka bereits wieder wirtschaftliche und politische Instabilität.