Zároveň NATO po summitu v Rize čelí řadě problémů. Evropa je rozdělená ohledně americké invaze do Iráku a není politická vůle tam angažovat NATO. Nový vztah s Ruskem vyžaduje pečlivé zvažování a rychlé rozšíření členské základny o bývalé sovětské republiky, jako je Ukrajina a Gruzie, by se mohlo ukázat jako nesnadné. Z vojenského hlediska je třeba, aby evropské státy vynakládaly víc peněz na zabezpečenou komunikaci, potenciál vytvářet vzdušné mosty, speciální operace a připravenost na chemická a biologická bojiště, aby byly ve válce proti terorismu schopny účinně bojovat. Francie se obává, že americký vliv na NATO je příliš velký a staví se proti globální roli, při níž NATO navazuje zvláštní partnerství s Austrálií, Novým Zélandem, Japonskem a dalšími zeměmi.
Zugleich steht die NATO nach Riga vor einer Anzahl von Problemen. Europa ist uneins über die amerikanische Invasion im Irak, und es fehlt der politische Wille, die NATO dort einzubinden. Die neue Beziehung zu Russland erfordert eine sorgsame Handhabung, und eine rasche Ausweitung der Mitgliedschaft auf frühere Sowjetrepubliken wie die Ukraine und Georgien könnte sich als schwierig erweisen. Unter militärischen Gesichtspunkten müssen die europäischen Länder, um den Krieg gegen den Terrorismus wirksam führen zu können, mehr für ein sicheres Kommunikationswesen, Lufttransportkapazitäten, Sonderaktionen und den Umgang mit chemischen und biologischen Gefechtsfeldern ausgeben. Frankreich hegt Bedenken, dass Amerikas Einfluss in der NATO zu groß ist, und sträubt sich gegen eine weltweite Rolle, in der die NATO besondere Partnerschaften mit Australien, Neuseeland, Japan und anderen Ländern eingehen würde.