Jeho úspěšné zavedení by bezpochyby zlepšilo podmínky chudých lidí během příští fáze čínské urbanizace. Za prvé a především by tento plán reformoval pozemkovou politiku. Podle čínské ústavy vlastní městskou půdu stát a zemědělskou půdu družstva. Ačkoliv pozemkové reformy v uplynulých třech desetiletích přiznaly vlastnická práva také jednotlivcům a firmám, pozemková práva na venkově zůstávají oproti právním podmínkám v městských oblastech slabá. Po posílení vlastnických práv zemědělců a omezení moci místních vlád vyvlastňovat půdu kvůli městskému růstu by se města stala kompaktnějšími a efektivnějšími, zejména v oblasti využívání energie. Reforma by také pomohla konsolidovat zemědělskou půdu, což by usnadnilo zavádění lepších zemědělských metod. Pozemková reforma by navíc přispěla k šíření bohatství, jelikož silnější vlastnická práva zvyšují ceny pozemků na venkově.
Seine erfolgreiche Umsetzung würde in Chinas nächster Urbanisierungsphase die Bedingungen der Armen zweifellos verbessern. In erster Linie reformiert der Plan die Landpolitik. Unter Chinas Verfassung gehört das städtische Land dem Staat und das Land außerhalb den Genossenschaften. Obwohl in den letzten drei Jahrzehnten Eigentumsrechte für Individuen und Unternehmen geschaffen wurden, sind die Landrechte im ländlichen Raum gegenüber denen in den Städten immer noch schwach entwickelt. Durch die Verstärkung von Eigentumsrechten für Bauern und die Beschränkung der Macht der Lokalregierungen, Land für städtisches Wachstum enteignen zu können, würden die Städte kompakter und effizienter, insbesondere beim Energieverbrauch. Die Reformen könnten auch die Zusammenlegung von Ackerland begünstigen, was zur Anwendung besserer Landbewirtschaftungstechniken führen würde. Auch würde durch Landreformen der Wohlstand verbreitet, da durch stärkere Eigentumsrechte die Landpreise steigen.