Uvažme minulou vlnu globalizace: období od půle 19. století do propuknutí první světové války. S nástupem parních lodí a železnice prudce klesy dopravní náklady. Nové telekomunikace umožnily bezprostřední šíření informací po celém světě. Kapitál tekl do odlehlých míst, například do Argentiny, Ruska, Malajska a Jižní Afriky. Londýňan, jak pravil Keynes, mohl poslat svého sluhu pro libovolné množství cizí měny a investovat svou libru, kam se mu zachtělo. Šlo ale zároveň o dobu vrcholícího imperialismu, kolonialismu, násilných záborů a otroctví. Má se za to, že jen v Kongu během děsivé vlády krále Leopolda zemřelo několik milionů lidí - jedná se zřejmě o nejhorší imperialistický zločin, stěží ale ojedinělý.
Betrachten wir die letzte Welle der Globalisierung: den Zeitraum zwischen der Mitte des 19. Jahrhundert und dem Ausbruch des Ersten Weltkriegs. Mit dem Aufkommen von Dampfschiff und Eisenbahn fielen die Transportkosten enorm. Neue Telekommunikationsmöglichkeiten gestatteten die sofortige Versendung von Informationen in die ganze Welt. Kapital floss an entfernt gelegene Orte wie Argentinien, Russland, Malaya und Südafrika. Ein Bürger Londons konnte, in den Worten Keynes', seinen Diener losschicken, um einen beliebigen Betrag ausländischen Geldes zu besorgen, und er konnte sein in Pfund Sterling gehaltenes Kapital anlegen, wo immer er wollte. Zugleich jedoch war dies die Blüte des Imperialismus, Kolonialismus, der gewalttätigen Eroberungen und der Sklaverei. Mehrere Millionen Menschen sollen allein unter der katastrophalen Herrschaft König Leopolds über den Kongo ums Leben gekommen sein - vielleicht das schlimmste imperiale Verbrechen, aber wohl kaum einmalig.