Vědci samozřejmě požadují adekvátní financování, ale ke globální konkurenční schopnosti je zapotřebí víc než jen blyštivé nejnovější vybavení. Je třeba zabývat se celou infrastrukturou výzkumného prostředí. To znamená nejen zajistit, aby laboratorní technici rozuměli tomu, jak mají používat a udržovat zařízení, ale také – a to je mnohem důležitější – pěstovat svobodu myšlení, skepticismus a odvahu klást neortodoxní otázky, na nichž vědecký pokrok závisí. Má-li se muslimský svět opět stát centrem inovací, je užitečné připomínat si islámský „zlatý věk,“ který od osmého století přetrval dlouho do století patnáctého. Na rok 2021 například připadne tisícileté výročí zveřejnění Velké optiky od Ibn al-Hajthama, jednoho z nejvýznamnějších textů v dějinách vědy.
Natürlich brauchen Wissenschaftler eine ausreichende Finanzierung, doch im globalen Wettbewerb zu bestehen erfordert mehr als bloß neueste, blinkende Gerätschaften. Die gesamte Infrastruktur des Forschungsumfeldes muss angesprochen werden. Dies bedeutet nicht allein, sicherzustellen, dass Labortechniker wissen, wie man die Geräte nutzt und wartet, sondern auch – und das ist viel wichtiger – die Förderung von geistiger Freiheit, Skepsis und dem Mut, heterodoxe Fragen zu stellen, auf denen der wissenschaftliche Fortschritt beruht. Wenn die islamische Welt einmal mehr zu einem Zentrum der Innovation werden will, dann ist es nützlich, sich an das „goldene Zeitalter“ des Islam zu erinnern, dass sich vom achten bis weit ins fünfzehnte Jahrhundert erstreckte. Im Jahr 2021 jährt sich die Veröffentlichung von Ibn al-Haythams Buch der Optik – einem der wichtigsten Texte in der Geschichte der Naturwissenschaften – zum tausendsten Mal.