Podle našeho názoru meze manažerského kapitalismu vysvětlují, proč po dotahování amerických úrovní příjmů na hlavu v 80. letech nedokázaly západní Evropa ani Japonsko držet krok s americkým oživením produktivity, které od 90. let pohánějí informační technologie. To nás vede ke čtvrtému typu: podnikatelskému kapitalismu . Zásadní inovace, které neustále tlačí na hranici výrobních možností, historicky uvádějí na trh ekonomiky, kde dynamismus vychází z nových firem. Příklady z posledních dvou století zahrnují takové převratné výrobky a inovace jako železnici, automobily a letadla, telegraf, telefon, rozhlas a televizi, klimatizaci, a jak už bylo zmíněno, různé technologie zodpovědné za revoluci informačních technologií, mimo jiné střediskové i osobní počítače, směrovače a další hardwarová zařízení a velkou část softwaru, který je řídí. Jistěže, žádná ekonomika nemůže svůj potenciál plně realizovat pouze skrze podnikatelské firmy. Optimální směs firem obsahuje vedle mladších firem zdravou dávku velkých podniků, které mají finanční i lidské zdroje k vylepšování a velkovýrobě zásadních inovací. Bez Boeingu a dalších velkých výrobců letadel by například nebylo možné obchodně využít toho, co průkopnicky přinesli bratři Wrightové, bez Fordu a General Motors by se masově nevyráběly automobily a tak dále.
Aus unserer Sicht erklären diese Grenzen des Führungskapitalismus, warum sowohl Westeuropa als auch Japan, obwohl sie in den späten 1980er Jahren mit den USA im Bereich Pro-Kopf-Einkommen gleichgezogen hatten, den Anschluss an Amerikas Produktivitätssteigerungen auf Grundlage der Informationstechnologie in den 1990er Jahren nicht schafften. Das führt uns zur vierten Kategorie, dem Kapitalismus der innovativen Unternehmer. In Ökonomien, wo die Dynamik aufgrund neuer Firmen entsteht, herrscht eine Tradition der kommerziellen Verwertung radikaler Innovationen, die die Transformationskurve immer weiter nach außen verschieben. Zu den Beispielen der letzten zwei Jahrhunderte zählen so richtungsweisende Produkte und Innovationen wie Eisenbahnen, Autos und Flugzeuge, Telegrafie, Telefone, Radio und Fernsehen, Klimatisierung und, wie schon erwähnt, die verschiedenen für die Revolution im Bereich IT verantwortlichen Technologien, zu denen Großrechner und PCs ebenso gehören wie Router und andere Hardware und ein Großteil der entsprechenden Software. Natürlich kann keine Ökonomie ihre Potenzial nur auf Basis der Firmen innovativer Unternehmensgründer ausschöpfen. Die optimale Mischung enthält neben neueren Firmen auch ein vernünftiges Maß an Großunternehmen, die über die finanziellen und personellen Möglichkeiten verfügen, um radikale Innovationen weiterzuentwickeln und in Massen zu produzieren. So ermöglichte beispielsweise erst Boeing die kommerzielle Verwertung der Ideen der Gebrüder Wright oder Ford und General Motors die Massenproduktion des Automobils.