Mohli by svou hrozbu devalvace naplnit, případně vytáhnout některé jiné šípy. Například by Čína mohla uvalit embargo na vývoz kovů vzácných zemin, které jsou životně důležité pro americký technologický sektor, anebo prodloužit bojkot amerických zemědělských produktů. Případně by mohla jít nad rámec obchodu a vyvolat potíže v Jihočínském moři či Tchajwanském průlivu. Stručně řečeno by vztahy mezi dvěma největšími světovými ekonomikami mohly jít od desíti k pěti. Lze se další eskalaci vyhnout? Jedním ze způsobů, jak tomuto výsledku předejít, by mohlo být oslovení neutrálního arbitra, jenž by měnový spor posoudil. Nejlogičtějším kandidátem je Mezinárodní měnový fond, jednou z jehož hlavních funkcí je dohlížet na „pravidla hry“ v mezinárodních měnových záležitostech.
Sie könnte die Drohung der Abwertung tatsächlich umsetzen oder einige ihrer sonstigen Pfeile aus dem Köcher ziehen. So könnte China etwa ein Exportverbot für die für Amerikas Technologiebranche so wichtigen seltenen Erden verhängen oder ihren Boykott landwirtschaftlicher Produkte aus den USA ausweiten. Oder sie könnte über den Bereich des Handels hinausgehen und Ärger im Südchinesischen Meer oder in der Straße von Taiwan anzetteln. Verkürzt gesagt: Die ohnehin schon schlechten Beziehungen zwischen den beiden weltgrößten Volkswirtschaften könnten sich erheblich verschlechtern. Lässt sich eine weitere Eskalation vermeiden? Eine Möglichkeit hierfür könnte darin bestehen, einen neutralen Schiedsrichter mit der Entscheidung der Währungsfrage zu beauftragen. Der offensichtlichste Kandidat ist dabei der Internationale Währungsfonds, zu dessen wichtigsten Funktionen die Beaufsichtigung der „Spielregeln“ in internationalen Währungsangelegenheiten gehört.