Někdy nelze oddělit dopad samotného konfliktu od dopadů dalších intervencí (např. hospodářských sankcí). Vysoce kvalitní údaje o populaci, potřebné pro věrohodné odhady, navíc nemusí být k dispozici kvůli jejich „citlivé povaze“, případně proto, že je nikdo nikdy neshromažďoval (což se někdy stává v rozvojových zemích) nebo že jsou vlivem pohybu uprchlíků zastaralé. V důsledku toho může být míra nejistoty takových odhadů nepřijatelně vysoká, což značně snižuje jejich skutečnou hodnotu. Vezměme si například, jak odlišné přístupy byly použity k analýze války v Iráku. Metoda „sčítání těl“ (Iraq Body Count) si klade za cíl zaznamenávat pouze úmrtí v důsledku násilností během současné války vytvořením databáze založené na zprávách sdělovacích prostředků.
Die Trennung zwischen den unmittelbaren Auswirkungen eines Konflikts und anderen Interventionen (wie beispielsweise Wirtschaftssanktionen) ist manchmal unmöglich. Auch qualitativ hochwertige Bevölkerungsdaten sind nicht immer verfügbar. Dies aufgrund ihres „sensiblen Charakters” oder weil man sie einfach nie erfasst hat (wie dies in manchen Entwicklungsländern der Fall ist) oder weil derartige Daten durch später einsetzende Flüchtlingsströme obsolet wurden. Aus diesem Grund ist der Unsicherheitsfaktor solcher Schätzungen oft viel zu hoch, wodurch sich auch ihr praktischer Wert als gering erweist. Man denke beispielsweise an die verschiedenen Versuche, die Opferzahlen des Krieges im Irak zu untersuchen. Beim Projekt „Iraq Body Count” werden nur Opfer gezählt, die durch Gewaltakte im gegenwärtigen Krieg umgekommen sind. Die Zählung erfolgt auf Grundlage von Medienberichten.