Ačkoli byl zaznamenán pokrok dosažený Komisí a členskými státy ve zdokonalování systému kontroly rozpočtu, vydal Účetní dvůr pro jedenáctý po sobě jdoucí rok pouze jednu pojistnou deklaraci, která byla částečně příznivá pro platební úvěry z titulu rozpočtu Společenství. Hlavní problém se podle zpráv Soudního dvora nachází na úrovni fondů, jejichž správa je sdílená s členskými státy. Ve svém stanovisku č. 2/2004 (92) Účetní dvůr naznačil nutnost vypracovat rámec vnitřní kontroly Společenství založený na normách a společných principech, které by mohly poskytnout rozumné zajištění vybírání příjmů a provádění výdajů v souladu s platnými právními předpisy, a to vše při dodržování vyrovnaného stavu mezi cenou a prospěšností vnitřních kontrol. Dosažení pozitivního prohlášení o věrohodnosti se stalo strategickým cílem Barrosovy Komise (93). V této perspektivě a na základě stanoviska Soudního dvora přijala Komise v červnu 2005 plán (94), který objasňuje určité množství připomínek ve prospěch integrovaného rámce kontrol Společenství. V tomto dokumentu Komise odkazuje na návrh, který formuloval Evropskýparlament v okamžiku jeho uvolnění 2003 a který by byl podnětem k opatření „zveřejněném ex ante ve formálním prohlášení a návrhu ex post ročního prohlášenío věrohodnosti, které se týká zákonnosti a pravidelnosti skrytých operací ze strany politických orgánů a ústřední správy každého členského státu (ministerstvo nancí). Tento plán byl doplněn „hodnocením odchylek mezi rámcem vnitřních kontrol v rámci úřadu Komise a zásadami kontroly vyloženými ve stanovisku č. 2/2004 Účetního dvora“ (95) („gap assessment“).
Auch wenn der Rechnungshof die Fortschritte, die Kommission und Mitgliedstaaten bei der Verbesserung der Systeme zur Kontrolle des Haushalts erzielt haben, anerkannt hat, hat er im el en Jahr in Folge eine nur zum Teil günstige Zuverlässigkeitserklärung für die Zahlungsermächtigungen im Gemeinscha shaushalt abgegeben. Wie der Rechnungshof in seinen Berichten aufzeigt, liegt das Hauptproblem bei den Mitteln, die gemeinsam mit den Mitgliedstaaten verwaltet werden. In seiner Stellungnahme Nr. 2/2004 (92) schlägt der Rechnungshof die Ausarbeitung eines internen Kontrollrahmens der Gemeinscha vor, der sich auf gemeinsame Normen und Grundsätze gründet und nachweisen könnte, dass die Einnahmen und Ausgaben gemäß den geltenden Rechtsvorschri en erhoben bzw. abgewickelt werden, ohne das Gleichgewicht zwischen den Kosten und Nutzen der internen Kontrolle aus den Augen zu verlieren. Die Kommission Barroso hat eine positive Zuverlässigkeitserklärung zu einem strategischen Ziel erklärt (93). Dementsprechend hat die Kommission aufgrund der Stellungnahme des Rechnungshofes im Juni 2005 einen Fahrplan (94) mit einer Reihe von Vorschlägen für einen gemeinscha sweiten integrierten Kontrollrahmen angenommen. In diesem Dokument bezieht sich die Kommission auf das vom Europäischen Parlament im Rahmen seiner Entlastung 2003 vorgeschlagene Instrument einer „ausreichend umfassende(n) Ex-ante-Offenlegung in einer förmlichen Offenlegungserklärung und einer jährlichen Ex-post-Zuverlässigkeitserklärung über die Rechtmäßigkeit und Ordnungsmäßigkeit der zugrunde liegenden Vorgänge seitens der höchsten politischen und gleichzeitig obersten Verwaltungsbehörde (Finanzminister)“. Dieser Fahrplan war begleitet von einer „Bewertung der De zite