Úspěšný summit by prosadil čtyři klíčové imperativy. Za prvé musí vlády vyčlenit více domácích zdrojů na vzdělání. Jedna podkladová studie k summitu si všímá neúspěšné snahy několika po sobě jdoucích vlád v Pákistánu, kde dnes žije druhý nejvyšší počet lidí bez vzdělání na světě, investovat do školství. V srdci problému stojí politici, které víc zajímá usnadňování daňových úniků bohatým než rozšiřování příležitostí ke vzdělání pro chudé. Za druhé musí mezinárodní dárci obrátit sestupný trend pomoci určené na vzdělání. I při rozšířené snaze o mobilizaci prostředků bude k dosažení všeobecného nižšího vzdělání zapotřebí pomoc ve výši zhruba 22 miliard dolarů ročně.
Ein erfolgreiches Gipfeltreffen würde vier zentrale Ziele fördern. Zunächst einmal müssen die Regierungen mehr Geld für die nationale Bildung bereitstellen. Eine Hintergrundstudie für den Gipfel betont etwa das Versäumnis aufeinander folgender Regierungen in Pakistan – dem Land mit der inzwischen zweitgrößten nichtschulischen Bevölkerung –, in die Bildung zu investieren. Im Kern des Problems stehen Politiker, die mehr daran interessiert sind, den Reichen die Steuervermeidung zu erleichtern als die Lernchancen der Armen zu verbessern. Zweitens müssen die internationalen Gebeerländer den rückläufigen Trend bei den Hilfsmaßnahmen zur Bildungsförderung umkehren. Selbst wenn Anstrengungen zur verbesserten Ressourcenmobilisierung umgesetzt werden, sind rund 22 Milliarden Dollar jährlich nötig, um zu erreichen, dass alle Kinder zumindest die unteren Klassen der weiterführenden Schule besuchen.