Zemědělská půda hraje klíčovou roli v koloběhu živin a vody. Přibližná distribuce zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou v Evropě Zemědělská půda s vysokou přírodní hodnotou v % Zemědělské oblasti s vysokou biologickou rozmanitostí, jako jsou rozsáhlé travní porosty, stále tvoří asi 30 % zemědělské půdy v Evropě. Přestože jejich přírodní a kulturní hodnoty jsou uznávány v evropské politice životního prostředí a zemědělské politice, stávající opatření, která jsou přijímána v rámci SZP, nejsou dostačující tak, aby zabránila dalšímu poklesu. Velká většina zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou (HNV), tj. asi 80 %, se nachází mimo chráněné ) ( a přírodních stanovištích. Šedesát jedna z 231 druhů stanovišť významných z hlediska Společenství, zapsaných ve směrnici EU o přírodních stanovištích, se vztahuje k zemědělskému hospodaření, zejména pastvě a kosení (34). Poznámka: Odhad vycházející z údajů o krajinném pokryvu (CORINE, 2000) a dalších souborů dat o biologické rozmanitosti s různými základovými roky (přibližně 2000–2006).
Ackerböden spielen eine Schlüsselrolle im Nährstoff- und im Wasserkreislauf. Ungefähre Verteilung von HNV-Flächen innerhalb Europas HNV-Flächen in % Landwirtschaftliche Gebiete mit hoher Artenvielfalt – wie etwa extensive Grünflächen – machen derzeit noch etwa 30% des europäischen Ackerlands aus. Obwohl der natürliche und kulturelle Wert dieser Gebiete in der europäischen Umwelt- und Agrarpolitik anerkannt wird, sind die derzeitigen Maßnahmen, welche im Rahmen der Gemeinsamen Agrarpolitik (GAP) ergriffen werden, nicht ausreichend, um einen weiteren Rückgang zu verhindern. Die überwiegende Mehrheit naturschutzfachlich wertvoller HNV-Agrarflächen (etwa 80%) befindet Unter den 231 in der Flora-Fauna-Habitat-Richtlinie der EU aufgelisteten Lebensraumtypen von gemeinschaftlichem Interesse besteht für 61 Lebensraumtypen ein Bezug zur Agrarbewirtschaftung, und zwar hauptsächlich inForm von Beweidung und Mahd (34). Hinweis: Die Schätzungen basieren auf Bodenbedeckungsdaten (CORINE, 2000) und zusätzlichen Datensätzen zur Biodiversität mit unterschiedlichen Basisjahren (etwa 2000–2006).