Násilí se v tomto procesu vyskytuje v různých situacích, včetně pří o území, trestů za podvod, vymáhání dluhů a střetů s policií. V producentských nebo tranzitních zemích s problematickým právním prostředím může systémová trestná činnost zahrnovat rovněž například korupci v podnikání, ve vládních a bankovních institucích nebo zločiny proti lidskosti páchané překupníky drog. Studie trestné činnosti související s drogami často přehlíží trestné činy porušování protidrogových právních předpisů, protože souvislost mezi užíváním drog a trestnou činností je zde vymezena odlišným způsobem – zákonnou definicí a nikoli vzájemným vztahem obou těchto forem chování. Jedná se o trestné činy porušující zákaz určitých forem zacházení se stanoveným souborem psychoaktivních látek. Nezákonný status těchto drog je faktorem, který ovlivňuje výskyt násilí na drogovém trhu a který tím, že zvyšuje ceny drog, podněcuje ekonomicky motivovanou trestnou činnost. Trestné činy porušování protidrogových právních předpisů se významným způsobem podílí na činnosti a výdajích trestněprávních složek. Je velmi obtížné určit povahu vztahu mezi drogami a trestnou činností, a zejména toho, zda jedno chování dostačuje, aby se vždy objevilo chování jiné (silný příčinný vztah), nebo zda je určité chování pouze nezbytnou podmínkou pro možný výskyt jiného chování (slabý příčinný vztah). V každé studii o drogách a trestné činnosti je však nezbytné rozlišovat příčinnou souvislost mezi těmito dvěma formami chování s ohledem na celkový vývoj života jednotlivce (a na časovou posloupnost), a příčinnou souvislost, která se týká pouze konkrétní situace, v níž je spáchán trestný čin.
Gewalt als Kontrollstrategie wird in verschiedenen Situationen, z. B. bei Gebietsstreitigkeiten, Bestrafung für Betrug, Schuldeneintreibung und Zusammenstößen mit der Polizei eingesetzt. In Produktions- und Transitländern, in denen die Rechtsstaatlichkeit nicht gewährleistet ist, umfassen systembedingte Straftaten beispielsweise auch die Korruption in Unternehmen, Regierungen und Behörden oder von Drogenhändlern begangene Verbrechen gegen die Menschlichkeit. Bei Studien zum Thema Drogenkriminalität werden Verstöße gegen Drogengesetze häufig außer Acht gelassen, da der Zusammenhang zwischen Drogen und Kriminalität hier ein ganz anderer ist – in diesem Fall ist der Zusammenhang durch das Recht vorgegeben und nicht durch eine Auswirkung einer Verhaltensweise auf eine andere definiert. Derartige Delikte sind tatsächlich untrennbar mit dem Verbot einer Reihe psychoaktiver Substanzen verbunden. Allerdings muss der illegale Status dieser Drogen berücksichtigt werden, da er für im Rahmen illegaler Drogenmärkte begangene Gewaltdelikte von Bedeutung ist und durch eine Steigerung der Drogenpreise wirtschaftlich motivierte Straftaten fördern kann. Darüber hinaus entfällt ein großer Anteil der Aktivitäten und Ressourcen von Strafverfolgungsbehörden und Justiz auf die Verfolgung von Verstößen gegen die Drogengesetzgebung. Besonders schwierig ist es, die Art des Zusammenhangs zwischen Drogen und Kriminalität zu ermitteln und dabei insbesondere, ob ein Verhalten ausreicht, um das andere hervorzurufen (streng kausaler Zusammenhang), oder nur notwendig ist (schwach kausaler Zusammenhang). Bei jeder Studie zum Thema Drogen und Kriminalität ist es jedoch wichtig, zwischen einem kausalen Zusammenhang der beiden Verhaltensweisen hinsichtlich des gesamten Lebenswegs (Bezug zur zeitlichen Abfolge) und einem kausalen Zusammenhang, der sich lediglich auf die spezifische Situation bezieht, in der eine Straftat begangen wird, zu unterscheiden.