Můžeme však začít třemi procesy. První je vytvoření povědomí v rámci komunit. Všichni chtějí pro sebe a své milované zdravé a produktivní životy, tudíž uvítají nový přehled toho, proč lidé v jejich společnosti umírají, nebo jsou nemocní. S nástupem občanského žurnalismu a sociálních médií jsou i v chudých zemích kampaně na zvýšení veřejného povědomí dostupnější než kdy jindy. Druhý krok spočívá v navržení lepších způsobů sběru dat. Mnoho rozvojových zemí postrádá finance, infrastrukturu a trénink potřebný k používání sofistikovaných nástrojů na sběr dat. To však neznamená, že nemohou ve sběru dat udělat významné pokroky. Jak ukázal Atul Gawande z Harvard University’s School of Public Health, jednoduché kontrolní seznamy mohou být efektivní jak pro sběr dat, tak pro učinění lepších rozhodnutí. Pokud politici a zdravotní pracovníci budou vědět, jaká data jsou důležitá a proč, budou tak v lepší pozici pro změnu výsledků veřejného zdravotnictví. Posledním krokem je založit transparentní dohled nad sbíranými daty.
Dennoch kann dieser Prozess mit drei Schritten eingeleitet werden. Der erste Schritt besteht darin, in den jeweiligen Gemeinden Bewusstsein zu schaffen. Alle Menschen wollen ein gesundes und produktives Leben für sich und ihre Angehörigen und begrüßen deshalb neue Erkenntnisse darüber, warum die Menschen in ihrer Umgebung sterben oder krank werden. Nachdem auch in armen Ländern Bürgerjournalismus und soziale Medien Einzug halten, sind Kampagnen zur öffentlichen Bewusstseinsbildung heute erschwinglicher denn je. In einem zweiten Schritt müssen bessere Möglichkeiten der Datenerfassung konzipiert werden. In vielen Entwicklungsländern fehlt es an den nötigen finanziellen Mitteln, an Infrastruktur und Ausbildung, um komplexe Datenerfassungssysteme anzuwenden. Das heißt allerdings nicht, dass keine beträchtlichen Fortschritte in der Erhebung von Daten zu erzielen sind. Wie Atul Gawande von der School of Public Health der Universität Harvard zeigt, können einfache Checklisten durchaus wirksam sowohl zur Datenerfassung als auch zur verbesserten Entscheidungsfindung eingesetzt werden. Wissen Mitarbeiter im Gesundheitswesen und politische Entscheidungsträger, welche Daten nützlich sind und warum, sind sie dadurch schon besser in der Lage, die Ergebnisse im Bereich öffentliche Gesundheit zu verändern. Schließlich gilt es, eine transparente Überwachung der erhobenen Daten sicherzustellen.