Sofistikovanější obhájci varují, že vládní výdaje zapříčiní růst úrokových sazeb, čímž „vytěsní“ soukromé investice. Když ekonomika dosahuje plné zaměstnanosti, jde o oprávněnou obavu. Teď ale ne: vzhledem k mimořádně nízkým dlouhodobým úrokovým sazbám dnes žádný seriózní ekonom téma „vytěsňování“ nenadnáší. V Evropě, zejména v Německu, a v některých kruzích v USA s nárůstem vládních deficitů a dluhů sílí také volání po silnějších úsporných opatřeních. Bude-li vyslyšeno, což se v mnoha zemích zdá pravděpodobné, důsledky budou katastrofální, zejména vzhledem ke křehkosti oživení.
Scharfsinnigere Befürworter warnen, die staatlichen Ausgaben würden die Zinssätze in die Höhe treiben und dadurch private Investitionen verdrängen (Crowding-out-Effekt). Wenn in der Wirtschaft Vollbeschäftigung herrscht, ist dies eine berechtigte Sorge. Aber nicht jetzt: Angesichts der außergewöhnlich niedrigen langfristigen Zinssätze führt heutzutage kein seriöser Wirtschaftswissenschaftler den „Crowding-out-Effekt“ an. In Europa, besonders in Deutschland, und in einigen Gegenden der USA nehmen die staatlichen Defizite und Schulden zu, ebenso die Forderungen nach härteren Sparmaßnahmen. Wenn diese Beachtung finden, wie es in vielen Ländern der Fall zu sein scheint, wird dies katastrophale Folgen haben, vor allem angesichts der Instabilität der Erholung.