Vláda je přece jen znepokojena tak obrovským nárůstem xenofobie a neonacistického násilí. Kancléř Gerhard Schröder aktivně bojuje za přísnější přístup justice i policie a německý lid vyzval k odvaze postavit se proti rasismu namířenému proti cizincům. Dalším znepokojujícím vývojem v Německu – jenž je úzce propojen s prvním – je nedávný obrat v debatě o rozšíření Evropské unie, po němž by se členy tohoto sdružení mělo stát dalších deset či více zemí střední a východní Evropy. Již delší dobu je jasné, že mezi německým obyvatelstvem a jeho nejvyššími představiteli panuje v tomto směru zásadní názorová rozdílnost: politická elita vnímá rozšíření jako morální a strategický imperativ; voliči se ale obávají přílivu imigrantů a „gastarbeiterů“ z východu. Německou reakci na tuto věc o to více komplikuje spor mezi Rakouskem, Německem a Českou republikou ohledně zprovoznění Sověty navržené jaderné elektrárny nedaleko rakouských hranic. S postupem času se otázka rozšíření stala ještě méně populární: v nedávném průzkumu se jen 20 % Němců vyjádřilo rozhodně pro, přičemž 68 % nebylo touto představou nadšeno. Takřka shodný obrázek se nabízí všude v EU. Ve Francii je rozhodně pro jen 21 % obyvatel, 78 % není nadšeno; průměr na celou Unii dělá 27 % pro, 60 % proti.
Dennoch ist die Regierung offensichtlich besorgt über die rasch wachsende Fremdenfeindlichkeit und die neonazistische Gewalt. Kanzler Schröder führt aktiv eine Kampagne für härtere Maßnahmen von Polizei und Gerichten und hat die deutsche Bevölkerung dazu aufgerufen, den Mut dazu zu haben sich gegen Ausländerfeindlichkeit zu stellen. Die zweite besorgniserregende Entwicklung in Deutschland  eng mit der ersten zusammenhängend  ist die jüngste überraschende Wendung in der Debatte über die geplante Erweiterung der Europäischen Union um zehn oder mehr Länder aus Mittel- und Osteuropa. Es war seit langem klar, dass hinsichtlich dieser Frage ein grundlegender Meinungsunterschied zwischen der deutschen Bevölkerung und deren politischen Führungspersönlichkeiten besteht: Die politische Elite betrachtet eine Erweiterung als moralischen und strategischen Imperativ, das Wahlvolk befürchtet eine Flut von Immigranten und Arbeitsuchenden aus Osteuropa. Das Hickhack zwischen Österreich, der Tschechischen Republik und Deutschland wegen der Inbetriebnahme einer Atomanlage sowjetischer Bauart nahe der österreichischen Grenze verkompliziert Deutschlands Reaktion sogar noch weiter. Im Laufe der Zeit ist die Unpopularität der Erweiterung gewachen, nicht geringer geworden: Den letzten Umfragen zufolge eifern nur 20% aller Deutschen dieser Idee entgegen, während 68% dies unenthusiastisch ansehen. Leider ergibt sich anderswo in der EU ein ähnliches Bild: In Frankreich sind nur 21% dafür, aber 71% dagegen, der EU-Durchschnitt liegt bei nur 27% pro und 60% contra.