Občanské nepokoje jsou skutečně napříč rozvojovým světem na vzestupu. Od Arabského jara po násilné hladové bouře, jež v posledních letech propukají napříč Asií, Afrikou a Středním východem, populace reagují na kumulativní důsledky všudypřítomné nezaměstnanosti, vysokých cen potravin a upadajících životních úrovní. Fiskální přísnost není v naší době nezbytná; vlády i v těch nejchudších zemích mají možnosti jak napomoci sociálně vstřícnému ekonomickému oživení. Patří k nim mimo jiné restrukturalizace dluhu, zvyšování progresivity daní (z příjmu fyzických osob, nemovitostí a příjmu právnických osob, včetně finančního sektoru) a tlak proti daňovým únikům, využívání daňových rájů a nezákonným finančním tokům. Oslabování mezd, veřejných služeb a příjmů domácností v posledku brzdí rozvoj lidského potenciálu, ohrožuje politickou stabilitu, snižuje poptávku a zdržuje zotavení.
Tatsächlich sind Unruhen in den Entwicklungsländern ohnehin schon auf dem Vormarsch. Vom arabischen Frühling bis zu den gewalttätigen Hungerrevolten, die in den letzten Jahren in Asien, Afrika und dem Nahen Osten ausgebrochen sind, reagieren die Menschen auf die zunehmenden Auswirkungen grassierender Arbeitslosigkeit, hoher Nahrungsmittelpreise und die Verschlechterung ihrer Lebensbedingungen. Wir dürfen die Gegenwart nicht zu einem Zeitalter der Austerität werden lassen. Regierungen verfügen auch in den ärmsten Ländern über Möglichkeiten zur Sicherung einer sozial verantwortungsvollen wirtschaftlichen Erholung. Dazu gehören, unter anderem, die Restrukturierung von Schulden, eine stärkere Steuerprogression (auf persönliche Einkommen, Eigentum und Unternehmen - auch auf dem Finanzsektor) sowie die Eindämmung der Steuerhinterziehung, der Flucht in Steueroasen und illegaler Finanzströme. Lohnsenkungen, verminderte öffentliche Dienstleistungen und geringere Haushaltseinkommen behindern letztlich die menschliche Entwicklung, bedrohen die politische Stabilität, verringern die Nachfrage und verzögern die Erholung.