A přestože by zvýšení minimální mzdy mohlo posílit příjmy těch, kdo mají práci, také by mohlo zvýšit nezaměstnanost. Ve výsledku by celková spotřeba mohla dokonce poklesnout. Jinou možností by bylo zvýšit veřejné výdaje ve vojenských zakázkách a infrastruktuře, avšak vojenské nákupy jsou dlouhodobý proces a další investice do infrastruktury by v době, kdy stavebnictví běží na plnou kapacitu, byly obtížné. Jednodušší by zřejmě bylo povzbudit firemní investice, například zavedením zrychlených odpisů, daňových úlev na podporu výzkumu a vývoje a velkorysejších předpisů pro odpočty ztrát. Jako nejlepší volba se jeví posílení domácích soukromých investic prostřednictvím reformy firemních daní. Co se ale týče řešení globálních makroekonomických nevyvážeností, kritici Německa budou takovými opatřeními zklamáni. Německo představuje 4,4 % světového HDP.
Und während eine Erhöhung des Mindestlohns die Einkommen derjenigen erhöhen würde, die Arbeit haben, könnte sie zugleich die Arbeitslosigkeit erhöhen. Der Gesamtverbrauch könnte dann sogar zurückgehen. Eine weitere Möglichkeit bestünde darin, die öffentlichen Ausgaben für das militärische Beschaffungswesen und die Infrastruktur zu erhöhen. Allerdings ist die militärische Beschaffung ein langfristiger Prozess, und zusätzliche Investitionen in die Infrastruktur zu tätigen wäre schwierig, da die Bauindustrie derzeit voll ausgelastet ist. Es wäre vermutlich einfacher, die Unternehmensinvestitionen anzukurbeln, indem man etwa deren schnellere Abschreibung ermöglicht und Steuergutschriften zur Förderung von Forschung und Entwicklung sowie großzügigere Bestimmungen zur Verrechnung von Verlusten einführt. Tatsächlich erscheint eine Ankurbelung der privaten Investitionen innerhalb Deutschlands durch eine Körperschaftssteuerreform als die beste Option. Doch werden Deutschlands Kritiker, was die Bekämpfung der globalen gesamtwirtschaftlichen Ungleichgewichte angeht, von derartigen Maßnahmen enttäuscht sein. Auf Deutschland entfallen 4,4% vom globalen BIP.