V neropné ekonomice je hlavním motorem bohatství práce. V rentiérské ekonomice však obrovské příjmy z ropy nebo vnějších finančních transferů od práce odrazují. Vazba mezi bohatstvím a prací se zpřetrhá, což platí pro většinu průmyslových a zemědělských činností. Sociální a politická mobilita začnou být extrémně omezené a společnosti se mění z výrobních na spotřební. To pomáhá vysvětlit vysokou míru nezaměstnanosti v arabském světě. Podle údajů Světové banky zaznamenal region Blízkého východu a severní Afriky (MENA) v posledních 25 letech minulého století, kdy byly ceny ropy nízké, pětadvacetiprocentní pokles příjmů na obyvatele. V tomto desetiletí se růst HDP díky rekordně vysokým cenám ropy prudce zvýšil.
In einer Volkswirtschaft, die kein Öl besitzt, ist Arbeit der hauptsächliche Wohlstandsmotor. In einer Rentenökonomie dagegen schaffen gewaltige Einnahmen aus Ölgeschäften oder Finanztransfers aus dem Ausland im Grunde einen Anreiz, nicht zu arbeiten. Wohlstand und Arbeit werden voneinander abgekoppelt, und das gilt für die meisten industriellen und landwirtschaftlichen Aktivitäten. Soziale und politische Mobilität werden extrem eingeschränkt, und die Gesellschaft verlagert sich von der Produktion auf den Konsum. Das erklärt u. a. die hohe Arbeitslosigkeit in der arabischen Welt. Den Zahlen der Weltbank zufolge erlitt die Region Nahost-Nordafrika (MENA) in den letzten 25 Jahren des zwanzigsten Jahrhunderts, als die Ölpreise niedrig waren, einen Fall des Prokopfeinkommens um 25 %. Im aktuellen Jahrzehnt sind die BIP-Wachstumsraten dank der beispiellos hohen Ölpreise in die Höhe geschossen.