Finské ministerstvo sociálních věcí a zdravotnictví financovalo v letech 2003 a 2005 dvě řady výzkumných projektů univerzity v Tampere, které se zabývaly komunitou migrujících osob. Výzkumní pracovníci zabývající se sociální prací s migrujícími osobami vymezili koncepční rámec své studie a cíl výzkumu. Rozhodli se, že své zprávy zaměří na otázky, jako jsou názory spotřebitelů na péči o duševní zdraví, způsob, jímž komunita vnímá poskytování základní péče, a profesní ambice druhé generace. Při diskusích s migrujícími osobami a organizacemi v rámci účastnického výzkumua posuzování potřeb může vyjít najevo, že se potřeby těchto lidí a organizací značně liší, což je způsobeno různými faktory: věkem, pohlavím, vzděláním, právním postavením, postavením na trhu práce, dovednostmi a kvalifikacemi, motivací atd. Např. poradenské struktury pro přijímání uprchlíků umožňují žadatelům o azyl a uprchlíkům, aby poskytovali zpětnou vazbu týkající se různých aspektů přijetí a integrace a aby se podíleli na provozu
Das Projekt „Die beste Flüchtlingsgeschichte“, entstanden in Zusammenarbeit zwischen dem UNHCR der Slowakei und der journalistischen Fakultät der Comenius-Universität, förderte eine verstärkte und eingehendere Berichterstattung zu Flüchtlingsbelangen zu einem Zeitpunkt, als diese Themen in diesem jüngsten Zielland noch recht unbekannt waren. Die herausragendsten Beiträge zu Lebensgeschichten, zum Integrationsprozess und zu Lebensbedingungen wurden ausgezeichnet. Die Rundfunk- und Presseartikel richteten sich nicht nur an das allgemeine Publikum, sondern sollten auch die staatlichen Vertreter sensibilisieren, die diese lasen und als Jurymitglieder erörterten. Etliche internationale und zivilgesellschaftliche Organisationen haben pädagogische Materialien, Bücher, Spiele und Flugblätter speziell für Bildungseinrichtungen entworfen. Dazu gehören Rollenspiele, die die Erfahrungen von Asylsuchenden, Flüchtlingen und anderen Migrantengruppen simulieren.