Jihoafrické firmy nejsou jediné, které mají v této oblasti potíže. Značná část podnikatelské komunity z celého světa, Západ nevyjímaje, se stále snaží vymyslet způsob, jak zajistit úspěch programům inkluze a diverzity, včetně zajišťování rovných podmínek pro všechny, poněvadž dnes jsou podmínky stále vychýlené v neprospěch žen. Výzkumy ukázaly, že inkluze prospívá podnikání. V důsledku toho si mnoho západních firem uvědomuje, že zavádění větší rozmanitosti do rozhodovacího procesu na většině úrovní zvýší jejich odolnost a činorodost. Stále jim však dělá problémy překonávat slepá místa a vědomé i podvědomé předsudky pramenící ze strukturálních a behaviorálních překážek, na které ženy narážejí, zejména když se snaží získat vysoké funkce, k jejichž výkonu mají všechny předpoklady. Jak ukázala například Mahzarin Banajiová z Harvardovy univerzity, firmy podléhají slepým místům a podvědomým předsudkům z řady různých důvodů. Patří mezi ně vývoj našeho mozku, zážitky a zkušenosti z dětství, historické interakce a heuristické zkratky, které podvědomě používáme k interpretaci informací a zasazování témat do širšího rámce.
Südafrikanische Unternehmen sind nicht die einzigen, die in diesem Bereich Schwierigkeiten haben. Es ist ein allgemeines Problem der globalen Unternehmensgemeinschaft, auch im Westen, die noch immer versucht, herauszufinden, wie Inklusions- und Diversitätsprogramme erfolgreich sein können, auch in Hinsicht auf die Herstellung gleicher Grundvoraussetzungen für Frauen. Forschung hat gezeigt, dass Inklusion gut ist fürs Geschäft. Daher wissen viele westliche Unternehmen, dass mehr Diversität im Entscheidungsprozess auf den meisten Ebenen ihre Widerstandskraft und Beweglichkeit erhöht. Aber sie kämpfen immer noch, blinde Flecken und bewusste und unbewusste Voreingenommenheiten zu überwinden, die sich aus strukturellen und verhaltenstechnischen Hindernissen für Frauen ergeben, besonders, wenn es darum geht, hochrangige Positionen zu sichern, für die sie mehr als qualifiziert sind. So zeigte Mahzarin Bnaji von der Harvard Universität beispielsweise, dass Unternehmen aus den unterschiedlichsten Gründen Opfer von blinden Flecken und unbewussten Vorurteilen werden. Dazu gehören die Art und Weise, wie sich unsere Gehirne entwickelt haben, Erfahrungen in der Kindheit, historische Interaktionen und heuristische Verknüpfungen, die wir unbewusst verwenden, um Informations- und Rahmenprobleme zu interpretieren.