Důležitou součástí procesu vytváření lepších právních předpisů je mít cekový přehled o jejich dopadech. Návrhy mohou být přizpůsobeny tak, aby byly co nejúčinnější a aby měly co nejmenší negativní dopad. Komise se zavázala prošetřit ekonomické a sociální dopady svých návrhů a také jejich dopady na životní prostředí. Učinila posouzení dopadů povinným pro většinu politických návrhů a od roku 2003 dokončila více než 150 posouzení dopadů. Výsledek byl výraznou změnou v tvorbě politiky v rámci Evropské komise. Jde o přístup založený na znalostech, který má za cíl zajistit, aby rozhodnutí o tom, zda a jak postupovat v nějaké iniciativě, byla založená na jasných důkazech a důkladné analýze možností. Jedna z možností, která je nyní běžně posuzována, je možnost nepřijímat opatření na úrovni EU.
Wichtiger Bestandteil einer besseren Regulierung ist die genaue Vorstellung davon, wie sich die geplanten Vorschriften auswirken werden. Auf dieser Grundlage können die Vorschläge so gestaltet werden, dass die bestmögliche Wirkung erzielt und nachteilige Auswirkungen auf ein Mindestmaß beschränkt werden. Die Kommission prüft nunmehr die wirtschaftlichen, gesellschaftlichen und umweltbezogenen Auswirkungen ihrer Vorschläge. So müssen ihre Dienststellen wichtigen Politikvorschlägen eine Folgenabschätzung beifügen; seit 2003 wurden bereits über 150 derartige Bewertungen vorgenommen. Die Art und Weise, wie in der Europäischen Kommission Politik gestaltet wird, hat sich seither deutlich geändert. Bei den Arbeiten wird nach einem wissensbasierten Ansatz vorgegangen, der gewährleistet, dass sich Entscheidungen darüber, ob und wie eine Initiative verfolgt werden soll, auf solide Fakten und eine gründliche Prüfung der Optionen stützt. In jedem Fall wird auch die Option bewertet, auf EU-Ebene nicht tätig zu werden.