Potvrzujítoislovarespondentůprůzkumu:téměřpolovina (48 %) „nesouhlasí“ nebo „rozhodně nesouhlasí“stím,že ná-kladyapřínosydopadůjednotlivých možnostípolitikybyly náležitě vyčísleny a peněžně vyjádřeny(viz obrázek 12). V ně-kterýchzemích OECDsekvantifikace nákladůa přínosůvyža-duje přísněji(viz příloha I), i když ne vždyjetento požadavek splněn(např. ve Spojeném království62). Zvláštní zpráva č. 3/2010 – Posuzování dopadů v orgánech EU: napomáhá při rozhodování? OBRÁZEK 9 KTERÉ DOPADY SE POSUZOVALY EKONOMICKÉ, ENVIRONMENTÁLNÍ NEBO SOCIÁLNÍ³VYBRANÁ GENERÁLNÍ ŘEDITELSTVÍ; OBDOBÍ 20032008´? Ekonomické Enviromentální Sociální
Dies deckt sich auch mit den Angaben der Erhebungsteilnehmer: Fast die Hälfte(48 %) „stimmte nicht“ bzw. „stimmte überhaupt nicht“ zu, dass eine angemessene Quantifizierung oder monetäre Bewertung von Kosten und Nutzen der Auswirkungen der verschiedenen Politikoptionen gelungen sei(siehe Abbildung 12).In einigen OECD-Ländern gelten strengere Vorgaben bezüglich der Quantifizierung von Kosten und Nutzen(siehe Anhang I), obwohl eine Quantifizierung nicht immer(etwaim Vereinigten Königreich62) gelingt. Sonderbericht Nr. 3/2010 – Folgenabschätzungen in den EU-Organen: Helfen sie bei der Entscheidungsfindung? ABBILDUNG 9 WELCHE FOLGEN WURDEN BEURTEILT WIRTSCHAFTLICHE, ÖKOLOGISCHE ODER SOZIALE FOLGEN©AUSGEWÄHLTE GENERALDIREKTIONEN; ZEITRAUM 2003«2008¬? Wirtschaftliche Folgen Ökologische Folgen Soziale Folgen