Je zapotřebí, aby se připravily. Výzkum společnosti McKinsey Global Institute naznačuje, že nižší úrokové sazby ušetřily v letech 2007 až 2012 americké vládě a evropským kabinetům bezmála 1,6 bilionu dolarů. Tento příznivý vývoj umožnil vyšší vládní výdaje a méně rozsáhlá úsporná opatření. Kdyby se měly úrokové sazby vrátit na úroveň roku 2007, mohly by se platby úroků z vládního dluhu zvýšit za jinak stejných podmínek o 20%. Vlády v USA a v eurozóně jsou z krátkodobého hlediska obzvláště zranitelné, poněvadž průměrná splatnost suverénních dluhů zde činí pouhých 5,4 let, respektive zhruba šest let. Velká Británie je v lepší situaci – průměrná splatnost tam dosahuje 14,6 let. Jakmile začnou úrokové sazby stoupat, budou muset vlády posoudit, zda se vyvážení růstu nákladů na obsluhu dluhu neobejde bez zvýšení daňových příjmů či zpřísnění úsporných opatření.
Sie müssen sich vorbereiten. Studien des McKinsey Global Institute zufolge haben die US-Regierung und Regierungen im Euroraum von 2007 bis 2012 fast 1,6 Billionen US-Dollar durch niedrigere Zinsen gespart. Dieser Geldregen hat höhere Staatsausgaben und weniger Einschränkungen ermöglicht. Würden die Leitzinsen wieder das Niveau von 2007 erreichen, könnten die Ausgaben der Regierungen zur Bedienung ihrer Schuldtitel, unter sonst gleichen Bedingungen, um 20% steigen. Die US-Regierung und Regierungen im Euroraum sind vor allem kurzfristig anfällig, weil die durchschnittliche Laufzeit der Staatsanleihen lediglich 5,4 Jahre beziehungsweise rund sechs Jahre beträgt. Das Vereinigte Königreich ist mit einer durchschnittlichen Laufzeit seiner Schuldtitel von 14,6 Jahren besser aufgestellt. Bei steigenden Zinsen werden Regierungen entscheiden müssen, ob höhere Steuereinnahmen oder strengere Sparmaßnahmen notwendig sein werden, um die steigenden Kosten für den Schuldendienst abzudecken.