Důležitou roli, jak už v samých počátcích hospodářské politiky poukazovali tak uznávaní ekonomové jako Adam Smith či David Ricardo, hraje také mezinárodní dělba práce. I ve světě bez technického pokroku jsou už jen samotné užší vazby mezi oblastmi s různými výrobními náklady ku prospěchu všech. Intuice výše zmíněných průkopníků byla ostatně později potvrzena i pracemi současných ekonomů, kteří dospěli k tzv. HOS (Hecksher, Ohlin, Samuelson) teorii. Ta považuje svobodný pohyb zboží a služeb za příhodnou kompenzaci nerovného bohatství regionů, pokud se výrobních faktorů týče. Máme velkou tendenci na tuto skutečnost zapomínat, narážíme však na ni každý den, když například pijeme čaj či kávu nebo řídíme své auto, prostě když konzumujeme produkty (tropické plodiny, benzín), kterými Evropa téměř nedisponuje, ale díky mezinárodní dělbě práce je máme.
Wie die großen Vertreter der Nationalökonomie wie etwa Adam Smith und David Ricardo gezeigt haben, spielt auch die internationale Arbeitsteilung eine maßgebliche Rolle. Selbst in einer Welt ohne technischen Fortschritt ist die Annäherung von Produktionszonen mit verschiedenen Produktionskosten an sich schon ein Faktor gemeinsamen Gewinns. Die Theorien dieser Pioniere wurden später durch die Arbeiten moderner Nationalökonomen bestätigt, die schließlich zu dem berühmten HOS-Modell (Hecksher, Ohlin, Samuelson) führten: Die Freizügigkeit von Gütern und Dienstleistungen kann die ungleiche Ausstattung der Gebiete mit Produktionsfaktoren wettmachen. Diese Erfahrung machen wir jeden Tag, auch wenn wir es nur zu leicht vergessen. Jedes Mal, wenn wir eine Tasse Kaffee oder Tee trinken, jedes Mal, wenn wir unser Auto benutzen, verbrauchen wir Rohstoffe (tropische Produkte, Erdöl), die in Europa praktisch überhaupt nicht produziert werden, uns aber dank der internationalen Arbeitsteilung zur Verfügung stehen.