Zemědělci hrají zásadní úlohu při poskytování služeb v oblasti ochrany životního prostředí, a proto mohou být poskytovány platby těm z nich, kteří nejméně na dobu pěti let dobrovolně přijmou agroenvironmentální závazky. U určitých typů závazků lze stanovit delší období v závislosti na jejich dopadu na životní prostředí. Platby jsou vypláceny ročně a vypočítávají se na základě ušlých příjmů a dodatečných nákladů vyplývajících z přijatých Platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat budou také poskytovány zemědělcům, kteří dobrovolně přijmou závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat nad rámec odpovídajících závazných norem. Lesnictví je nedílnou součástí rozvoje venkova a podpora udržitelného využívání půdy by měla zahrnovat udržitelné obhospodařování lesů a jejich multifunkční úlohu. Lesy jsou užitečné z mnoha hledisek: poskytují surovinu pro obnovitelné výrobky šetrné k životnímu prostředí a hrají důležitou úlohu v ekonomické prosperitě, biologické rozmanitosti, globálním cyklu uhlíku, rovnováze vodního prostředí, regulaci eroze a prevenci přírodních nebezpečí, jakož i při zajišťování sociálních a rekreačních služeb.
Landwirte spielen bei der Erbringung von Umweltdienstleistungen eine wesentliche Rolle, und daher können Zahlungen an solche Landwirte getätigt werden, die freiwillig für einen Mindestzeitraum von fünf Jahren Agrarumwelt-Verpflichtungen eingehen. Agrarumweltmaßnahmen sind die einzigen obligatorischen Maßnahmen, die in die Programme zur Entwicklung des ländlichen Raums aufgenommen werden müssen. Es gibt auch eine Förderung für nichtproduktive Investitionen, die an die Einhaltung dieser Agrarumwelt-Verpflichtungen gebunden ist. Eine allgemeine Bedingung für die Maßnahmen unter Achse 2 (auf Ebene der Begünstigten) ist die Einhaltung der einschlägigen obligatorischen EU- und einzelstaatlichen Anforderungen (Cross-compliance). Werden diese Anforderungen nicht eingehalten, können die Zahlungen bei einigen Maßnahmen der Achse 2 gekürzt oder gestrichen werden. Die bestehende Regelung für benachteiligte Gebiete gilt weiter bis 1. Januar 2010, woraufhin dann – vorbehaltlich eines Rechtsaktes des Rates – die Abgrenzung der „Zwischengebiete“ neu definiert wird. Die bestehende Abgrenzung der „Zwischengebiete“ basierte teilweise auf mittlerweile überholten sozioökonomischen Daten. Der neuen Abgrenzung sollen überarbeitete Kriterien wie die Bodenproduktivität und die klimatischen Bedingungen sowie die Bedeutung von extensiven landwirtschaftlichen Tätigkeiten für das Landmanagement zugrunde