Co tyto rozdíly vypovídají o skutečných příčinách podnikavého ducha? Změny politiky na celostátní úrovni nemohou vysvětlit odchylky zjištěné Giannettiovou a Simonovem. V osmdesátých letech a na počátku let devadesátých došlo k odstranění centralizovaného vyměřování mezd a švédská vláda snížila osobní i firemní daně. Míra podnikatelské aktivity se v důsledku toho v celé zemi zdvojnásobila, avšak mezi samosprávnými obcemi se reakce na tento krok velice lišily. Proč? Zdá se, že mnohé vysvětlují kulturní proměnné: náboženství a politika se na odchylkách mezi samosprávnými obcemi podílela přibližně z jedné poloviny. Více podnikatelů působilo v těch obcích, které měly vysoký podíl penzistů s členstvím ve Švédské církvi (do roku 2000 oficiální státní církev) a vysoký podíl pravicových voličů. Kromě toho se zdá, že zde funguje mechanismus zpětné vazby: města s větším počtem podnikatelů mají sklon plodit ještě více podnikatelů.
Was sagen diese Unterschiede über die wirklichen Ursachen für eine unternehmerische Einstellung aus? Politische Änderungen auf nationaler Ebene können die Abweichung, die Giannetti und Simonov feststellten, nicht erklären. In den 80er und frühen 90er Jahren wurden zentralisierte Lohnvereinbarungen aufgehoben, und die schwedische Regierung senkte die Steuersätze für Privatleute und Unternehmen. In der Folge haben sich die unternehmerischen Aktivitäten im Land insgesamt verdoppelt, aber die verschiedenen Gemeinden haben ganz unterschiedlich reagiert. Wie kommt das? Kulturelle Variablen scheinen eine Menge zu erklären: Religion und Politik waren für zirka die Hälfte der Schwankungen zwischen den Gemeinden verantwortlich. Die Gemeinden hatten tendenziell mehr Unternehmer, wenn sie einen hohen Anteil an Rentnern aufwiesen, die der Schwedischen Kirche (bis 2000 die offizielle Staatskirche) angehörten, sowie einen hohen Anteil an rechtsgerichteten Wählern. Darüber hinaus scheint es einen Rückwirkungsmechanismus zu geben: Städte mit mehr Unternehmern bringen tendenziell noch mehr Unternehmer hervor.