Největším příjemcem je Asie, která získala 113 miliard. Celkově se odhaduje, že z těchto převodů těží 10% světové populace, přičemž 57 zemí dostává každoročně přinejmenším jednu miliardu dolarů. Některé země jsou na těchto přitékajících příjmech skutečně závislé. Kapverdy z převodů získaly 34% HDP, Eritrea 38% a Burundi 23%. V Asii se jednalo o 30% pro Afghánistán a 38% pro Tádžikistán. V Evropě přijalo Moldavsko z externích zdrojů 31% HDP. Některé z těchto zemí buď vězí v konfliktu, anebo jde o křehké státy, takže úbytek převodů zjitří tamní nestabilitu a případně zvýší migrační tok do jiných zemí. Vlády v Evropě i jinde by tedy měly důkladně zvažovat, jaké další síly se dají do pohybu, jestliže pracující migranty pošlou domů.
Asien ist mit 113 Milliarden Dollar der Hauptnutznießer. Insgesamt profitieren schätzungsweise rund 10 % der Weltbevölkerung von Überweisungen, wobei 57 Länder jeweils 1 Milliarde Dollar oder mehr pro Jahr bekommen. Tatsächlich sind einige Länder von diesen Einkünften abhängig. Cap Verde bestritt 34 % seines BIP aus Überweisungen, Eritrea 38 % und Burundi 23 %. In Asien lag der Anteil bei 30 % für Afghanistan und bei 38 % für Tadschikistan, während in Europa Moldau 31 % seines BIP aus externen Quellen erhielt. Einige dieser Länder befinden sich entweder in Konflikten oder es sind instabile Staaten, sodass geringere Überweisungen ihre Instabilität verschlimmern und unter Umständen den Migrantenfluss in andere Länder steigern werden. Daher sollten die Regierungen in Europa und anderswo sorgfältig abwägen, welche anderen Kräfte am Werk sind, falls und wenn ausländische Arbeitnehmer nach Hause geschickt werden.