V Africe, která se potýká s nejvyšší úmrtností na tuto nemoc na světě, klesl počet obětí z více než 800 000 ročně v roce 2000 na loňských zhruba 400 000. Evropští regulátoři léčiv navíc v roce 2015 po téměř třech desetiletích výzkumu a vývoje schválili první licencovanou lidskou vakcínu proti malárii – RTS,S neboli Mosquirix. Cesta bude pravděpodobně trnitá: vědci už zaregistrovali, že účinek vakcíny postupně slábne a její účinnost po sedmiletém období dosahuje pouhá 4%. Přesto je vakcína velkým průlomem. Světová zdravotnická organizace si uvědomila její potenciál k záchraně životů a zajistila financování prvotní fáze zkoušek; od roku 2018 bude WHO nasazovat RTS,S do pilotních programů, které otestují její účinnost v reálných podmínkách subsaharské Afriky. A z oblasti vakcín přichází i další dobrá zpráva: podařilo se vyvinout vakcínu proti pásovému oparu.
In Afrika, wo man die höchsten Sterblichkeitsraten aufgrund von Malaria aufweist, sank die Zahl der Opfer von über 800.000 im Jahr 2000 auf etwa 400.000 im letzten Jahr. Überdies wurde von den europäischen Arzneimittelbehörden 2015 nach beinahe 3 Jahrzehnten der Forschung und Entwicklung der erste für Menschen lizensierte Impfstoff gegen Malaria - RTS,S, oder Mosquirix - zugelassen. Allerdings steht in diesem Bereich noch ein steiniger Weg bevor: die Wissenschaftler haben nämlich festgestellt, dass die Wirkung der Impfung mit der Zeit nachlässt und sie nach einem Zeitraum von sieben Jahren nur noch zu 4 Prozent wirksam ist. Dennoch stellt der Impfstoff einen wichtigen Durchbruch dar. In Anerkennung seines lebensrettenden Potenzials hat die Weltgesundheitsorganisation die Finanzierung einer ersten Versuchsphase sichergestellt; ab 2018 wird die WHO RTS,S in Pilotprogrammen zum Einsatz kommen lassen, um die Wirkung des Impfstoffs in der realen Welt in Afrika südlich der Sahara zu testen. Es gibt noch weitere gute Nachrichten an der Impfstoff-Front: eine Impfung gegen das Gürtelrose verursachende Herpes-Virus wurde entwickelt.