Je to strhující příběh o smělosti a podnikavosti, jehož součástí byly i inovace – například zřizování distribučních center v řídce osídlených oblastech nebo budování globálních nabídkových řetězců –, o nichž se dnes učí studenti podnikání po celém světě. A obrovské zisky, které firma Walmart generuje majitelům, jsou zanedbatelné v porovnání s hodnotou poskytovanou zákazníkům v podobě nízkých cen, jež umožňuje schopnost firmy nakupovat a prodávat ve velkém měřítku. Walmart však zároveň čelí kritice, že pustoší centra měst, odosobňuje nákupy a připravuje drobné obchodníky o živobytí. V budoucnu by firma mohla využít své tržní síly k tomu, aby začala drtit zákazníky (třebaže by jí pravděpodobně stál v cestě jiný, ještě ambicióznější kolos s názvem Amazon). Američané zatím kreativní destrukci spojenou s podnikatelskými inovacemi do značné míry tolerují – ba dokonce jí tleskají – a k omezování potenciálních případů zneužití přistupují obezřetně. Navzdory pravidlům zakazujícím „predátorské“ ceny a „protikonkurenční“ fúze jsou cenové války a akvizice zvyšující tržní sílu lídrů v praxi umožňovány. Nařízené rozbíjení firem – například Standard Oil v roce 1911 nebo AT&T v roce 1982 – je vzácné a regulace cen účtovaných „přirozenými monopoly“ (jako jsou elektrárenské společnosti) není příliš běžná. Tento přístup upřednostňující inovace pomohl udělat z USA pařeniště firem ovládajících světové trhy a digitální revoluce na tom nic nezměnila. „Infomonopolisté“ Google a Facebook vytvořili i díky malému počtu regulačních překážek bezprecedentní hodnotu pro zákazníky – a sami si přitom zajistili obrovskou tržní sílu.
Es ist eine packende Geschichte von unternehmerischem Wagemut und von Innovationen, die heute auf dem Lehrplan von BWL-Studenten auf aller Welt stehen, so etwa der Aufbau von Verteilzentren in dünn besiedelten Regionen und von globalen Lieferketten. Und die riesigen Gewinne, die Walmart seinen Gründern beschert, werden vom Nutzen für die Kunden der Supermarktkette in den Schatten gestellt, die sich auf die geringen Preise verlassen, die durch die Fähigkeit des Konzerns ermöglicht werden in großem Stil zu kaufen und zu verkaufen. Trotzdem wird Walmart vorgeworfen, Innenstädte veröden und das Einkaufen unpersönlich werden zu lassen, sowie kleine Einzelhändler ihrer Lebensgrundlage zu berauben. In Zukunft könnte Walmart seine Marktmacht benutzen, um seinen Kunden mehr Geld aus der Tasche zu ziehen (obwohl ihm dabei ein anderer, ehrgeizigerer Gigant, Amazon, in die Quere kommen dürfte). Bislang haben Amerikaner die schöpferische Zerstörung im Zusammenhang mit unternehmerischen Innovationen weitgehend toleriert – und sogar mit Beifall aufgenommen – und halten sich bei der Begrenzung potenziellen Missbrauchs zurück. Obwohl es Regeln gibt, die eine auf Verdrängung ausgerichtete Preisstrategie und „wettbewerbswidrige“ Zusammenschlüsse verbieten, sind Preiskämpfe und Übernahmen, die die Macht von Marktführern vergrößern in der Praxis erlaubt. Rechtlich angeordnete Zerschlagungen – wie etwa des Erdölraffinerie-Unternehmens Standard Oil 1911und der Telefongesellschaft AT&T 1982 – sind selten. Die Regulierung von Preisen, die von „natürlichen Monopolen“ (wie etwa Stromversorgern) verlangt werden, ist ebenfalls unüblich. Dieser Ansatz zu Gunsten von Innovationen hat dazu beigetragen, die USA zum Gründungsort weltweit dominierender Unternehmen werden zu lassen und daran hat auch die digitale Revolution nichts geändert. Die „Informationsmonopolisten“ Google und Facebook, die kaum mit regulatorischen Hürden konfrontiert sind, haben einen beispiellosen Nutzen für ihre Kunden geschaffen – und sie haben sich eine gewaltige Marktmacht gesichert.