Podle našeho odhadu však bude nejzávažnější hrozbou trvalé globální udržitelnosti v příštích desítkách let hrozba, na níž se všichni shodnou: rostoucí problémy s odvracením rozsáhlých hladomorů. Jak stojí v letošní zprávě Světového ekonomického fóra: „Globální potravinová a výživová bezpečnost je velkou celosvětovou obavou v době, kdy se svět připravuje uživit rostoucí populaci ze snižující se základny zdrojů, v éře zvýšené nevyzpytatelnosti a nejistoty.“ Ve zprávě se také uvádí, že více než „870 milionů lidí dnes trpí hladem a další lidé jsou ohroženi klimatickými jevy a prudkými vzestupy cen“. Potřeba opatření na „zlepšení potravinové bezpečnosti [tak] nikdy nebyla naléhavější“. Podle našeho názoru ovšem prakticky všechna podobná varování potravinový problém ještě podceňují. Například nedostatek stopových prvků může postihnout až dvě miliardy dalších lidí. A podceňuje se i mnoho jiných zdrojů zranitelnosti: potenciální dopad narušení klimatu na zemědělství a rybářství, zhoršení produkce potravin vlivem odklonu od spalování fosilních paliv, otázka, jak samotné zemědělství coby významný producent skleníkových plynů urychlí klimatické změny, nebo důsledky nadměrného vyčerpávání podzemních vod a postupného zhoršování kvality půdy.
Doch vermuten wir, dass die größte Bedrohung für die globale Nachhaltigkeit in den nächsten Jahrzehnten eine sein wird, über die sich alle einig sind: die zunehmende Schwierigkeit, große Hungersnöte zu verhindern. Der Bericht des Weltwirtschaftsforums 2013 drückt dies folgendermaßen aus: „Die globale Nahrungsmittel- und Ernährungssicherheit stellt eine große globale Besorgnis dar, da die Welt sich darauf vorbereitet, in einem Zeitalter erhöhter Volatilität und Ungewissheit eine wachsende Bevölkerung mit schrumpfenden Ressourcen zu ernähren.“ Der Bericht merkt an, dass über „870 Millionen Menschen derzeit hungern und weitere von Klimaereignissen und Preiserhöhungen bedroht sind.“ Daher waren Maßnahmen, „um die Sicherheit der Nahrungsmittelversorgung zu verbessern, nie dringender als jetzt.“ Tatsächlich unterschätzen unserer Ansicht nach nahezu alle derartigen Warnungen das Nahrungsmittelproblem. Zum Beispiel könnte Mikronährstoffmangel zusätzlich bis zu zwei Milliarden Menschen betreffen. Zudem werden viele andere Gefahrenquellen unterschätzt: die potenziellen Auswirkungen der Klimastörungen auf die Landwirtschaft und Fischerei; die Behinderung der Nahrungsmittelproduktion durch die Abkehr vom Verbrauch fossiler Brennstoffe; die Beschleunigung des Klimawandels durch die Landwirtschaft selbst, die ein großer Produzent von Treibhausgasen ist; die Folgen eines überhöhten Abpumpens des Grundwassers und der fortschreitenden Verschlechterung der Böden.