Díky tomu, že pralesům připisuje ekonomickou hodnotu za jejich roli při rozsáhlém zachycování a ukládání uhlíku, umožňuje REDD+, aby i stojící stromy mohly konkurovat lukrativním způsobům využívání půdy, jejichž výsledkem je odlesňování – například kácení či zemědělské činnosti. První rozsáhlý program REDD+ vznikl v roce 2008 jako dohoda mezi Norskem a Brazílií. Norsko souhlasilo s tím, že poskytne Brazílii miliardu dolarů formou „plateb vázaných na výkon“, pokud úspěšně ochrání své deštné pralesy. Peníze z Norska putovaly ve splátkách podle toho, jak Brazílie chránila své lesy. Výsledky byly působivé: Brazílie snížila v posledních deseti letech průměrné tempo odlesňování v Amazonii o více než 60%, což vedlo k pohlcení zhruba 3,6 miliard tun oxidu uhličitého, tedy více než u kterékoliv jiné země. A Norsko dokázalo přispět ke zmírnění globálních emisí oxidu uhličitého. Navzdory úspěchu tohoto pilotního partnerství však dnes program REDD+ zoufale potřebuje kapitál.
REDD+ misst Wäldern für ihre Rolle bei der umfassenden CO2-Abscheidung und -Speicherung einen wirtschaftlichen Wert bei, wodurch stehende Bäume gegenüber lukrativen, aber zu Abholzung führenden Arten der Landnutzung – wie Holzernte oder Landwirtschaft – wettbewerbsfähig werden. Das erste groß angelegte REDD +-Programm, ein Abkommen zwischen Norwegen und Brasilien, wurde 2008 in die Wege geleitet. Norwegen erklärte sich bereit, Brasilien eine Milliarde Dollar an „leistungsbezogenen Zahlungen“ für den erfolgreichen Schutz seiner Regenwälder zur Verfügung zu stellen. Das Geld aus Norwegen wurde, je nach erfolgten Bemühungen zum Schutz der Regenwälder in Brasilien, in Raten freigegeben. Die Ergebnisse konnten sich sehen lassen: Brasilien verringerte die durchschnittliche Entwaldungsrate im Amazonasgebiet im letzten Jahrzehnt um über 60 Prozent, wodurch der Wald etwa 3,6 Milliarden Tonnen Kohlendioxid aufnahm – mehr als in jedem anderen Land. Und Norwegen konnte damit einen Beitrag zur Verringerung der weltweiten Kohlendioxid-Emissionen leisten. Doch trotz des Erfolges dieser Pilotpartnerschaft braucht das REDD+-Programm heute dringend Kapital.