Dohoda má význam nejméně ze dvou důvodů. Za prvé symbolizuje navázání nového geopolitického vztahu mezi dvěma největšími demokraciemi na světě, které během studené války častokrát stály na opačných stranách. Takový vývoj může mít historický význam, pokud nepovede k pouhému prohloubení americko-indických styků na technické a ekonomické úrovni, ale posílí rovněž schopnost obou zemí potýkat se s regionálními i globálními problémy, od šíření jaderných zbraní až po klimatické změny. Navrhovaná dohoda mezi USA a Indií však na sebe váže pozornost i z druhého, mnohem rozporuplnějšího důvodu: z obav, že by mohla oslabit, nikoliv podpořit úsilí o zabránění dalšímu celosvětovému rozšíření jaderných zbraní. Kritikové připomínají, že dohoda podkopává Smlouvu o nešíření jaderných zbraní (NPT) tím, že připouští, aby se Indie nasytila (díky přístupu k jadernému palivu a technologiím) a koza (jaderné zbraně) zůstala celá. Odpůrci dále tvrdí, že dohoda vytváří dvojí metr, podle něhož smějí jadernými zbraněmi disponovat pouze některé země.
Das Abkommen ist zumindest aus zwei Gründen von Bedeutung: Erstens, weil es den Anfang einer neuen geopolitischen Beziehung zwischen den zwei größten Demokratien der Welt markiert, die sich während des Kalten Krieges oft auf unterschiedlichen Seiten befanden. Diese Entwicklung könnte von historischer Bedeutung sein, wenn sie nicht nur zu einer Vertiefung der technischen und wirtschaftlichen Beziehungen zwischen den USA und Indien führt, sondern auch das Potenzial der beiden Länder stärkt, den regionalen und globalen Herausforderungen zu begegnen, die von der Verbreitung der Atomwaffen bis zum Klimawandel reichen. Dieses Abkommen zwischen den USA und Indien zieht die Aufmerksamkeit aber noch aus einem zweiten, weit umstritteneren Grund auf sich, nämlich aufgrund der Bedenken, man würde damit die Bestrebungen zur Verhinderung einer weltweiten Verbreitung von Atomwaffen eher schwächen als stärken. Die Kritiker bemängeln, dass dieses Abkommen den Atomwaffensperrvertrag untergräbt, indem man Indien die Botschaft vermittelt, es könne beides auf einmal haben (Atomwaffen und Zugang zu Kernbrennstoff sowie Nukleartechnologie). So behaupten die Kritiker, dass bei diesem Abkommen mit zweierlei Maß gemessen wird, demzufolge nur gewisse Länder über Atomwaffen verfügen dürfen.