Na první pohled by se mohly tyto dvě možnosti jevit jako podobné. To ovšem nejsou. První alternativa by nasměrovala EU k parlamentní formě vlády, kdy by Evropský parlament byl oprávněn jak volit, tak odvolávat Komisi prostřednictvím hlasování o důvěře. Varianta se sborem volitelů by ovšem mohla být prvním krokem k prezidentské formě vlády. Směřování k parlamentnímu modelu je v Evropě zaběhlejší a zpočátku se může jevit jako bezpečnější. Ale v dlouhodobé perspektivě by mohlo být velmi vratké. Vzhledem k politické různorodosti Evropy není pravděpodobné, že by Evropskému parlamentu vládla jednobarevná většina. Evropská komise zodpovědná nejednotnému Evropskému parlamentu by tak uvázla na mrtvém bodě kvůli obvyklé neefektivnosti koaličních vlád.
Auf den ersten Blick erscheinen die beiden Optionen ähnlich. Sie sind es aber nicht. Die erste Alternative würde die EU in Richtung einer parlamentarischen Regierungsform bringen, in der das Europäische Parlament die Kommission per Vertrauensvotum ernennen, aber auch ablösen könnte. Die Methode mittels Wahlmännergremium könnte wiederum ein erster Schritt in Richtung einer präsidialen Regierungsform für Europa sein. Das Modell einer parlamentarischen Regierungsform ist Europa vertrauter und könnte zunächst auch als sicherer erscheinen. Langfristig allerdings könnte dies durchaus zu Schwierigkeiten führen. Angesichts der politischen Heterogenität Europas ist es unwahrscheinlich, dass im Europäischen Parlament eine Partei die absolute Mehrheit hat. Eine europäische Kommission, die einem uneinigen Europäischen Parlament gegenüber verantwortlich wäre, könnte daher bald im Strudel der üblichen Leistungsschwächen von Koalitionsregierungen versinken.