Mexické fazole, jihoasijská rýže basmati, bolivijská quinoa, amazonská ayahuasca, indická cizrna, peruánské fazole nuña, andská maca – všechny se staly předmětem kořistnických nároků na duševní vlastnictví. Spor kolem Enoly neúprosně ilustruje nebezpečí patentování života a schopnost patentů blokovat zemědělské vývozy, narušovat či ničit exportní trhy rozvojových zemí, uchvacovat základní potraviny, které jsou po tisíciletí kulturním dědictvím, plundrovat kolektivní znalosti a ohrožovat potravinovou bezpečnost. Kauza Enola dokládá, že mít pravdu nestačí: drobní rolníci, původní obyvatelé a chudí lidé nejsou schopni vydržet deset let soudních sporů a monopolu. Mezinárodní instituce a země globálního Jihu mají nepochybně mnohem naléhavější cíle než utrácet prostředky za žaloby proti chamtivým společnostem. Je načase zpochybnit samotou existenci systému duševního vlastnictví, která upřednostňuje monopolní vlastnictví před obecným blahem.
Mexikanische Bohnen, südostasiatischer Basmati-Reis, Quinoa aus Bolivien, Ayahuasca aus der Region Amazonien, indische Kichererbsen, peruanische Nuña-Bohnen, Maca aus den Anden – sie alle waren schon von räuberischen Ansprüchen hinsichtlich geistiger Eigentumsrechte betroffen. Der Konflikt rund um Enola ist ein drastisches Beispiel für die Gefahren der Patentierung von Leben sowie die Macht der Patente zur Blockierung landwirtschaftlicher Importe, die Unterbrechung oder Zerstörung der Exportmärkte von Entwicklungsländern, die Inbesitznahme wichtiger, zum jahrtausendealten kulturellen Erbe zählender Nahrungspflanzen, die Plünderung kollektiven Wissens und die Bedrohung der Nahrungssicherheit. Der Fall Enola demonstriert, dass es nicht reicht, im Recht zu sein: Kleinbauern, indigene Bevölkerungsgruppen und Arme haben keine Chance, zehn Jahre Gerichtsverfahren und Monopole zu überstehen. Zweifellos haben internationale Institutionen und Länder des globalen Südens vordringlichere Ziele, als ihre Ressourcen irgendwelchen gierigen Firmen in den Rachen zu werfen. Es ist höchste Zeit, die Existenz eines Systems der geistigen Eigentumsrechte in Frage zu stellen, das die Privilegien monopolisierter Eigentümerschaft über das Gemeinwohl stellt.