Třináct nejlépe vyhodnocených aktivit prvního kola zmíněného programu si klade za cíl převést 13,6 miliard tunokilometrů ze zahlcených silnic na jiné druhy dopravy. Jako příklad lze uvést vysokorychlostní plavidla, která za 13 hodin přepraví náklady mezi přístavy Janov a Barcelona, což by příslušným silničním dopravcům umožnilo vyhnout se – při konkurenčních nákladech – několika nejvytíženějším dálnicím Evropy. Potřeba mobility v EU roste rychlejším tempem než kapacita infrastruktury. Důsledkem jsou výraznější dopravní zácpy na hlavních silničních a železničních tazích, ve městech i ve vzduchu, zatímco spojení do odlehlých regionů je i nadále nedostačující. Druhým negativním dopadem je skutečnost, že pokud nebudou urychleně podniknuta rázná opatření, k očekávanému zvýšení provozu dojde především v dopravě silniční na úkor ekologičtějších druhů, jakými jsou železnice nebo námořní spojení na krátkou vzdálenost.
Die 13 besten Maßnahmen des ersten Programmzyklus zielen darauf ab, 13,6 Milliarden Tonnen/Kilometer Fracht, die auf überlasteten Straßenachsen befördert werden, auf andere Verkehrsarten zu verlagern. Beispielsweise geht es darum, den Güterverkehr zwischen den Häfen von Genua und Barcelona durch den Einsatz schneller Schiff e binnen 13 Stunden zu gewährleisten: Ein solcher Dienst würde den Kraftverkehrsunternehmern eine wettbewerbsfähige Alternative zur Benutzung einer der am stärksten überlasteten Autobahnen Europas bieten. Der Mobilitätsbedarf in der Union wächst viel schneller als die Kapazität der Infrastrukturen. Die Folge ist eine zunehmende Verkehrsüberlastung auf den großen Straßen- und Schienenachsen, in den Städten und am Himmel, während die Anbindung der Regionen in Randlage weiterhin zu wünschen übrig lässt. Und falls keine umfangreichen Maßnahmen getroffen werden, kommt noch ein zweiter unerwünschter Effekt hinzu: Das voraussichtliche Verkehrswachstum wird in erster Linie die Straße betreffen, zum Nachteil umweltfreundlicherer Verkehrsarten wie der Eisenbahn oder des Kurzstreckenseeverkehrs.