Právě tolik vyspělé ekonomiky světa slíbily do roku 2020 každoročně poskytnout rozvojovým zemím. Nikdy však nebylo jasné, jestli se tento cíl vztahuje jen na veřejné peníze, anebo jestli by mohl zahrnovat mix veřejných a soukromých toků. Zatímco většina globálního Jihu si jej vykládala jako příslib veřejných peněz, většina globálního Severu dávala přednost širší definici. Když člověk přijme druhý z náhledů, byly bohaté země podle široce citované studie od Climate Policy Initiative na cestě k poskytování ročního klimatického financování ve výši 97 miliard dolarů ročně už v roce 2011.
Diesen Betrag hatten die fortschrittlichen Volkswirtschaften den Entwicklungsländern für jedes einzelne Jahr bis 2020 zugesagt. Leider war nicht klar, ob mit diesem Zielbetrag nur öffentliche Gelder gemeint sind, oder ob auch Kapitalflüsse aus der Privatwirtschaft mit eingerechnet werden können. Die meisten im Globalen Süden verstehen das Versprechen als die Zusage staatlicher Mittel, während die meisten im Globalen Norden eine weiter gefasste Definition bevorzugen. Wenn man sich ihnen anschließt, hatten die reichen Länder einer vielzitierten Studie der Climate Policy Initiative zufolge dieses Ziel bereits 2011 fast erreicht und stellten jährlich 97 Milliarden US-Dollar zur Klimafinanzierung bereit.