Udržitelná medicína vyžaduje rovněž srovnání výdajů na zdravotnictví s výdaji na další sociálně významné statky. Ve vyvážené společnosti nemusí být zdravotnictví vždy nejvyšší prioritou. Současně mnohdy přehlížíme, že na lidské zdraví může mít příznivý vliv také vynakládání peněz na věci, které nijak nesouvisejí s přímým poskytováním zdravotní péče: například vzdělání úzce souvisí se zdravím - čím vyšší vzdělání, tím pevnější zdraví. Udržitelná medicína každopádně uznává, že součástí jakéhokoliv modelu zdravotnictví je a vždy bude přídělový systém. Žádný model totiž nemůže poskytnout každému vše, co potřebuje. Naše tužby budou vždy přesahovat naše prostředky, zejména tehdy, když už samotný pokrok v medicíně zvyšuje očekávání veřejnosti. Ale abychom byli spravedliví: přídělový systém vyžaduje znalosti a všeobecný souhlas těch, kterých se dotýká. Jednou z možností, jak začít, je hodnotit ekonomický dopad zavedení nových technologií, pokud možno ještě dříve , než budou představeny veřejnosti.
Nachhaltige Medizin verlangt auch, den Aufwand für die Gesundheitsfürsorge mit den Ausgaben für andere gesellschaftlich wichtige Güter zu vergleichen. In einer ausgewogenen Gesellschaft könnte es sein, dass die Gesundheitsfürsorge nicht immer die oberste Priorität einnimmt. Gleichzeitig übersehen wir oft den gesundheitlichen Nutzen von Ausgaben für etwas, das nicht unmittelbar mit der medizinischer Versorgung zu tun hat: Zum Beispiel besteht ein starker Zusammenhang zwischen Bildung und Gesundheit, je höher diese, desto besser jene. Auf jeden Fall anerkennt die nachhaltige Medizin, dass Rationierung schon immer ein Teil der Gesundheitsfürsorge war und es immer bleiben wird. Kein System kann jedem alles bieten, was er braucht. Unsere Begehrlichkeit wird immer unsere Möglichkeiten überschreiten, besonders seit medizinische Fortschritte die Erwartungen der Öffentlichkeit steigen lassen. Doch, um gerecht zu sein, benötigt die Rationierung das Wissen und grundsätzliche Einverständnis aller, die ihm unterliegen. Ein Ansatzpunkt wäre, die wirtschaftliche Wirkung neuer Technologien zu bewerten, vorzugsweise bevor sie der Öffentlichkeit bekannt gemacht werden.