Bude v případě rozpočtových škrtů imunizace chráněna spolu s dalšími základními zdravotnickými službami? Dokážou země zavádět nově vznikající vakcíny schopné zachraňovat životy? Udrží a posílí kontrolu nad nemocemi tak, aby uměly rychle detekovat a řešit nová ohniska? Anebo povedou fiskální tlaky v některých zemích k nedostatku vakcín, k poklesu pokrytí obyvatelstva imunizací nebo v nejhorším případě k úplnému vymizení vakcín z národních programů, čímž se promarní těžce vydobyté úspěchy z posledních let? Odpovědi na tyto otázky jsou důležité nejen pro země samotné, ale i pro jejich sousedy, kteří mohou být omezením imunizace ohroženi. Infekční onemocnění koneckonců nerespektují státní hranice. Například nedávná epidemie žluté zimnice v Angole se rozšířila do mnohem chudší sousední Demokratické republiky Kongo.
Wenn staatliche Haushalte schrumpfen, werden dann die Impfprogramme zusammen mit anderen unverzichtbaren Gesundheitsleistungen geschützt werden? Werden diese Länder imstande sein, neue lebensrettende Impfstoffe einzuführen, wenn diese verfügbar werden? Werden sie ihre Krankheitsüberwachung aufrechterhalten und verstärken, so dass Krankheitsausbrüche schnell erkannt und bekämpft werden? Oder wird die angespannte Haushaltslage in einigen Ländern zu einer Verknappung von Impfstoffen, zum Rückgang der Impfraten oder sogar, im schlimmsten Fall, zum völligen Verzicht auf Impfungen führen, was die hart erkämpften Erfolge der letzten Jahre zunichtemachen würde? Die Antworten auf diese Fragen sind nicht nur für die betreffenden Länder selbst wichtig, sondern auch für ihre Nachbarn, die durch Rückschritte bei der Impfversorgung gefährdet werden könnten. Schließlich respektieren Infektionskrankheiten keine nationalen Grenzen. Die jüngste Gelbfieber-Epidemie in Angola beispielsweise hat auf dessen viel ärmeres Nachbarland, die Demokratische Republik Kongo, übergegriffen.