Čaova perzekuce byla perzekucí vůdce, který zasvětil více než deset let převratnému úsilí, jež položilo základy čínské hospodářské reformy. Kvůli kolektivizaci a zakládání „lidových komun“ neměli čínští rolníci koncem sedmdesátých let již dávno právo vlastnit půdu. Toto právo nikdy nezískali zpět. Čao byl nicméně první, kdo prosazoval navrácení samosprávy rolníkům, a inicioval tak první předběžné snahy o zrušení lidových komun. Čínské průmyslové podniky se prostřednictvím znárodňování a centrálního plánování přeměnily v jakési dceřiné společnosti vlády. Čao byl první, kdo navrhl „rozšířenou samosprávu pro čínské podniky“ a „obnovení zdravého vztahu mezi vládou a průmyslem“. Rozšířená samospráva pro podniky a rolníky představovala první klíčový krůček, jehož úspěch nakonec vedl k plnokrevné hospodářské reformě.
Die Verfolgung Zhaos wandte sich gegen einen politischen Führer, der über ein Jahrzehnt lang wegweisende Anstrengungen unternahm, die die Grundlagen der chinesischen Wirtschaftsreform bilden sollten. In den späten 1970er Jahren hatten Chinas Kleinbauern aufgrund der Kollektivierung und der Gründung der Volkskommunen das Recht, Land zu besitzen, lange verloren. Sie sollten es niemals zurückerlangen. Zhao jedoch war der Erste, der sich dafür aussprach, den Bauern ihr Selbstbestimmungsrecht zurückzugeben, und der auf diese Weise erste Pilotversuche zur Abschaffung der Volkskommunen einleitete. Die chinesische Industrie war durch Verstaatlichungen und Planwirtschaft zu einer Nebenstelle des Staates geworden. Zhao war der Erste, der zu einer „Ausweitung der Autonomie für die chinesischen Unternehmen“ und der „Wiederherstellung einer gesunden Beziehung zwischen Staat und Industrie“ aufrief. Die Ausweitung der Autonomie der Unternehmen und der Selbstbestimmung der Bauern waren kritische erste Schritte, deren Erfolg letztlich zu einer voll entwickelten Wirtschaftsreform führte.