Proto je klíčové zviditelňovat úspěšné inovace investorům. Za tímto účelem bychom měli zřídit jakési vysoce prestižní opensourcové „zúčtovací centrum“ předchozích trvale udržitelných projektů, které budou zahrnovat jak úspěšně financované projekty, tak i projekty, které selhaly. Toto centrum by se podobalo mnoha stávajícím databázím finančního sektoru, ale bylo by k dispozici bezplatně a s dohledem důvěryhodné třetí strany, která by mu zajistila přesnost. Za třetí je zapotřebí rozšířit a zprůhlednit rozsah zdrojů financování pro trvale udržitelné projekty. Protože investice do trvalé udržitelnosti mohou podle historických měřítek finančních trhů nabízet nižší výnosy, tradiční praxe alokace aktiv na pozadí „efektivních trhů“ by ukazovala nižší atraktivitu. Historická hodnocení však dostatečně nezohledňují explozivně rostoucí obor investic se společenským a environmentálním dopadem („impact investing“), který pracuje s odlišnými prahy výnosů i času a dnes obsahuje aktiva v objemu 2,5 bilionu dolarů. Sekuritizace tranší různých druhů dopadových investic by se se mohla stát přelomovým bodem financování trvalé udržitelnosti. Dávalo by proto smysl vytvořit opensourcovou databázi investorského vkusu – podobnou projektové databázi zmíněnou výše –, v níž budou moci vyhledávat inovátoři a tvůrci nových trvale udržitelných projektů.
Es ist daher von entscheidender Bedeutung, erfolgreiche Innovationen für Investoren sichtbarer zu machen. Dazu sollte man ein öffentlichkeitswirksames, quelloffenes Clearinghouse für frühere Nachhaltigkeitsprojekte einrichten, wo sowohl erfolgreich finanzierte als auch gescheiterte Projekte verzeichnet sind. Eine derartige Einrichtung hätte Ähnlichkeit mit den zahlreichen bestehenden Datenbanken des Finanzsektors, wäre jedoch frei verfügbar und stünde unter seriöser Kontrolle durch Dritte, um die Genauigkeit zu gewährleisten. Drittens muss das Spektrum der Finanzierungsquellen für nachhaltige Projekte erweitert und transparenter gemacht werden. Da Investitionen in Nachhaltigkeit nach herkömmlichen Finanzmarktmaßstäben geringere Renditen bieten können, würden traditionelle Praktiken der Vermögenswertallokation vor dem Hintergrund „effizienter Märkte“ geringere Attraktivität bedeuten. Doch in diesen historischen Richtwerten ist der explosionsartig anwachsende Bereich des Impact-Investings nicht berücksichtigt, wo andere Schwellenwerte hinsichtlich Ertrag und Zeit gelten und auf den mittlerweile etwa 2,5 Billionen an Vermögenswerten entfallen. Die Verbriefung von Tranchen verschiedener Arten von Impact-Investitionen könnte sich als Wendepunkt in der Nachhaltigkeitsfinanzierung erweisen. Es wäre daher auch sinnvoll, eine Open-Source-Datenbank des Investoreninteresses - ähnlich der zuvor erwähnten Projektdatenbank - einzurichten, die von Innovatoren und Entwicklern neuer Nachhaltigkeitsprojekte durchsucht werden kann.