V reakci na to zaslal generální tajemník Organizace spojených národů Pan Ki-mun vedoucím představitelům vlád, podnikatelské sféry, občanské společnosti a financí naléhavý dopis, v němž je vyzval k účasti na zvláštním klimatickém summitu, který se bude konat v září v New Yorku. Od osudného kodaňského summitu o klimatických změnách v roce 2009 to bude vůbec poprvé, kdy se vedoucí světoví představitelé sejdou, aby diskutovali o globálním oteplování. Zmíněný summit, který se odehrál v atmosféře vysokých očekávání – a následných rekriminací –, nedokázal dospět ke všeobecné a právně závazné dohodě na snížení emisí skleníkových plynů. Na zářijovém summitu proto budou účastníci požádáni, aby znovu nastartovali diplomatický proces. Cílem je nová dohoda uzavřená v roce 2015, která zabrání tomu, aby průměrné globální teploty vzrostly o dva stupně Celsia, což je úroveň, kterou mezinárodní společenství pokládá za „nebezpečnou“ pro lidskou společnost. Na první pohled se to jeví jako obtížný úkol. Od Kodaně se klimatické změny vytrácejí z globální agendy a místo nich dostávají přednost obnova hospodářského růstu, obavy voličů o pracovní místa a životní úroveň i násilné konflikty v klíčových problémových oblastech. Tento trend se však možná obrací.
Als Reaktion darauf hat der UNO-Generalsekretär Ban Ki-moon einen dringenden Brief an die führenden Köpfe in Regierung, Geschäftswelt, Zivilgesellschaft und Finanzwesen geschickt, in dem er sie dazu auffordert, im September an einem Sonderklimagipfel in New York teilzunehmen. Die Veranstaltung wird das erste Treffen der Mächtigen der Welt, um über die Erderwärmung zu diskutieren, seit dem schicksalhaften Kopenhagener Klimagipfel 2009. Neben hohen Erwartungen – und späteren gegenseitigen Schuldzuweisungen – war es bei dem Treffen nicht gelungen, einen umfassenden, rechtlich bindenden Vertrag auszuhandeln, um die Treibhausgasemissionen zu reduzieren. Daher sollen die Teilnehmer den diplomatischen Prozess beim Gipfel im September neu starten. Ziel ist ein neuer Vertrag für 2015, mit dem verhindert werden soll, dass die durchschnittlichen globalen Temperaturen um zwei Grad Celsius ansteigen. Das ist das Niveau, das die internationale Gemeinschaft als „gefährlich“ für die Menschheit einstuft. Auf den ersten Blick wirkt das wie eine schwere Aufgabe. Seit Kopenhagen ist der Klimawandel auf der globalen Agenda nach unten gerutscht, da die Wiederankurbelung des Wirtschaftswachstums, die Sorge der Wähler um ihre Arbeitsplätze und ihren Lebensstandard sowie gewalttätige Konflikte in entscheidenden Gefahrenherden in den Vordergrund gerückt sind. Doch könnte sich das Blatt wenden.