Ve svém jádře však Marshallův plán byl hospodářskou strategií – a v tomto ohledu kvalitní. Nejpodstatnější je, že představoval naprostý opak svého předchůdce, Morgenthauova plánu, který se soustředil na deindustrializaci – s chabými výsledky. Cílem tohoto plánu – formulovaného ministrem financí Henrym Morgenthauem ml. v jeho knize Naším problémem je Německo z roku 1945 – bylo proměnit Německo v „převážně zemědělskou a venkovskou“ zemi, aby se předešlo jeho zapojení do případných nových válek. Koncem roku 1946 však už ekonomické těžkosti a nezaměstnanost v Německu přiměly tehdejšího amerického prezidenta Herberta Hoovera, aby tam jel na zjišťovací misi.
In seinem Kern jedoch war der Marshallplan eine Wirtschaftsstrategie – und zwar eine solide. Er stellte, was ganz wichtig war, eine völlige Abkehr von der ihm vorangegangenen Strategie dar – dem Morgenthau-Plan, dar, der sich (mit schlechten Ergebnissen) auf eine De-Industrialisierung konzentriert hatte. Das von US-Finanzminister Henry Morgenthau jr. in seinem 1945 erschienenen Buch Germany is Our Problem artikulierte Ziel dieses Plans hatte darin bestanden, Deutschland zu einem „im Wesentlichen landwirtschaftlichen und ländlich geprägten“ Land zu machen, um seine Beteiligung an neuen Kriegen zu verhindern. Ende 1946 jedoch animierten die wirtschaftliche Not und hohe Arbeitslosigkeit in Deutschland den ehemaligen US-Präsidenten Herbert Hoover zu einem Informationsbesuch im Lande.