Genetická modifikace postupně vzbuzuje obavu široké veřejnosti z možného dopadu na lidské zdraví a životní prostředí. V červnu 1992 byla v prohlášení konference OSN o životním prostředí a rozvoji („Summitu Země“), pořádané v brazilském Rio de Janeiru, představena zásada předběžné opatrnosti:„Tam, kde existuje hrozba vážné a nenapravitelné škody, nesmí být nedostatek úplné vědecké jistoty použit jako důvod pro odklad hospodárných opatření, jež mají zabránit zhoršování životního prostředí.“V roce 1992 OSN podepsala také Úmluvu o biologické rozmanitosti, která si klade za cíl„zachování biologické rozmanitosti, udržitelné využívání jejích složek a spravedlivý a rovnoměrný podíl na přínosech plynoucích z využití genetických zdrojů.“ Výsledkem této úmluvy byl Cartagenský protokol o biologické bez- pečnosti v přeshraničních pohybech všech živých modifikovaných organismů, při jejich převozu, manipulaci a používání, který vstoupil v platnost dne 11. září 2003. Tento protokol uznává specifičnost obchodu s biotechnologiemi a právo zacházet s GMO opatrně.
Im Laufe der Zeit sind in der Öffentlichkeit immer mehr Bedenken hinsichtlich der Auswirkungen der Gentechnik auf die menschliche Gesundheit und die Umwelt aufgekommen. Die Menschen fragen sich zum Beispiel, ob Kulturpflanzen, die genetisch verändert wurden, um sie resistent gegenüber Pestiziden und Herbiziden zu machen, nicht die Abhängigkeit von diesen Chemikalien fördern und die Umwelt schädigen könnten, indem die neuen Toleranzen an Unkräuter weitergegeben und letztendlich die Artenvielfalt verringert wird.Im Juni 1992 hat die Konferenz für Umwelt und Entwicklung der Vereinten Nationen, die in Rio de Janeiro, Brasilien, stattfand (der „Umweltgipfel“), das Vorsorgeprinzip in ihre Erklärung aufgenommen: „Angesichts der Gefahr erheblicher oder irreversibler Schäden soll fehlende vollständige wissenschaftliche Gewissheit nicht als Grund dafür dienen, kostenwirksame Ein Ergebnis dieser Konvention war das Internationale Protokoll über die biologische Sicherheit beim grenzüberschreitenden Transport, der Handhabung und dem Umgang mit genetisch veränderten Organismen (Cartagena-Protokoll), das am 11. September 2003 in Kraft trat. Dieses Protokoll erkennt die Besonderheit des Handels in der Biotechnologie und das Recht der besonders vorsichtigen Behandlung von GVO an.