Korálové útesy, obří delty (k nimž patří velkoměsta jako Šanghaj, Kalkata a Dháka) a malé ostrovní státy jsou také mimořádně citlivé na zvyšování hladin moří. K dalším negativním důsledkům změny klimatu patří možnost úbytku úrody. Například v některých afrických zemích by do roku 2020 mohly výnosy klesnout až o 50%. Změna klimatu by také vedla k sílícímu nedostatku vody, který by jen v samotné Africe mohl v roce 2020 postihovat 75 až 250 milionů lidí. Celkově se přírůstky teploty očekávají v rozsahu od 1,1 do 6,4°C do roku 2100. Aby se IPCC zaměřil na soubor důsledků, vypracoval nejlepší odhad, kde nejnižší bod činí 1,8°C a nejvyšší 4°C. I při nižší hranici odhadu by důsledky změny klimatu v několika částech světa mohly být vážné, včetně zesílení nedostatku vody, závažných dopadů na ekosystémy a potravinovou bezpečnost a ohrožení životů a majetku v důsledku pobřežních záplav.
Auch Korallenriffe, Mega-Deltas (wo sich Städte wie Shanghai, Kolkata und Dhaka befinden) und kleine Inselstaaten sind aufgrund steigender Meeresspiegel extrem gefährdet. Zu den weiteren negativen Auswirkungen des Klimawandels gehören mögliche Einbußen bei den Anbauerträgen. In manchen afrikanischen Ländern könnten die Erträge bis zum Jahr 2020 um bis zu 50 Prozent sinken. Außerdem würde der Klimawandel zu wachsendem Wasserstress führen, von dem bis 2020 allein in Afrika 75 bis 250 Millionen Menschen betroffen sein könnten. Insgesamt wird bis zum Jahr 2100 ein Temperaturanstieg im Bereich zwischen 1,1˚C und 6,4 ˚C prognostiziert. Der IPCC hat eine beste Schätzung von 1,8˚C für ein niedriges Szenario und von 4˚C für ein hohes Szenario vorgelegt. Selbst bei einer Erwärmung um den niedrigeren Wert, könnten die Folgen des Klimawandels in mehreren Teilen der Welt schwerwiegend ausfallen. Dazu gehören zunehmender Wasserstress, erhebliche Folgen für Ökosysteme und Nahrungssicherheit sowie Bedrohungen für Leben und Besitz aufgrund von Überschwemmungen in Küstenregionen.