Na první pohled to vypadá jako dobrý ukazatel bohatství, ale jak se často uvádí, zahrnuje i věci, které nezvyšují naše bohatství, a vynechává ty, které to dělají. Nejsou-li například lidé odškodněni za újmu způsobenou znečištěním ovzduší, nebudou jeho nepříznivé důsledky zahrnuty do HDP. Zaplatíme-li za vyčištění vzduchu, zvýší se tím HDP, ale žádné bohatství se nevytvoří. Stejně tak vzniká ekonomická hodnota, pokud se odpadní voda přirozeně vyčistí v mokřadech, ale protože přitom nedochází k žádné transakci, není to v HDP započítáno. Nad těmito omezeními HDP jakožto měřítka bohatství stojí za to se zamyslet.
So klingt es nach einem guten Indikator für Wohlstand, aber wie oft bemerkt wurde, bezieht es Dinge mit ein, die uns nicht reicher machen, und lässt Dinge außen vor, die dies tun. Wenn Menschen beispielsweise für durch Verschmutzung verursachte Nachteile nicht entschädigt werden, werden diese nachteiligen Effekte nicht im BIP erfasst. Bezahlen wir für die Beseitigung von Verschmutzung, steigert dies das BIP, trägt aber nicht zum Wohlstand bei. Wenn auf der anderen Seite Schmutzwasser auf natürliche Weise in Feuchtgebieten gereinigt wird, entsteht wirtschaftlicher Wert, der aber, da keine Transaktion stattfand, nicht in das BIP einbezogen wird. Diese Begrenzungen des BIP sollten wir berücksichtigen.