Ve sdělení ze dne 10. listopadu (2) Komise načrtla přehled pokroku dosaženého v oblasti modernizace systémů vzdělávání a odborné přípravy. Konstatuje zde, že se celoživotního vzdělávání a odborné přípravy účastní příliš málo dospělých, ačkoli strategie v dané oblasti se v Evropě stále více prosazují. Referenční kritérium, jež si Evropská unie stanovila, pokud jde o zvýšení počtu vysokoškolských absolventů v oboru matematiky, vědy a technologie, bylo dosaženo. Naproti tomu je však stále v nedohlednu realizace cílů nejúžeji souvisejících se sociálním začleněním a se začleněním do znalostní společnosti. Komise se domnívá, že by reformy měly být účinné a zároveň spravedlivé a že vzdělávací partnerství by měla být zřizována na všech úrovních, aby se zlepšila správa systémů; rovněž se musí za účelem kontroly účinnosti reforem zlepšit hodnocení politik. Dne 10. listopadu (3)Komise rovněž přijala návrh doporučení Evropského parlamentu a Rady o klíčových schopnostech, jenž definuje znalosti, dovednosti a postoje, které jsou považovány za základní a které by každý Evropan měl mít, aby uspěl ve společnosti a ekonomice založené na znalostech. Mezi daných osm klíčových schopností patří: komunikace v mateřském jazyce; komunikace v cizích jazycích; matematická schopnost a základní schopnosti v oblasti vědy a technologií; schopnost práce s digitálními Dne 1. ledna vstoupila v platnost iniciativa „Europass“, jež byla přijata na konci roku 2004 (1) s cílem podporovat v Evropské unii mobilitu.
Dank der einstimmigen Einigung der Verhandlungsparteien (China, Südkorea, Vereinigte Staaten, Japan, Russland und Europäische Union), dass der Reaktor in Europa gebaut werden soll, wurden im Juni wichtige Fortschritte bei der Verwirklichung des internationalen thermonuklearen Versuchsreaktors ITER erzielt. Inzwischen ist Indien den Verhandlungen beigetreten, sodass nun mehr als die Hälfte der Weltbevölkerung von diesem Großprojekt betroffen ist, das zur Förderung einer nachhaltigen Entwicklung im Bereich Energie beitragen soll. Das sechste Forschungsrahmenprogramm läuft noch bis 2006, und die Erarbeitung des siebten Forschungsrahmenprogramms (EG und Euratom) ist bereits weit fortgeschritten, insbesondere nach dem Vorschlag der Kommission vom 6. April (2). Dieses Instrument sollte am 1. Januar 2007 für einen Zeitraum von sieben Jahren (2007-2013) in Kraft treten. Es soll den mit dem sechsten Rahmenprogramm eingerichteten EFR konsolidieren und gleichzeitig neue Impulse für die Verwirklichung der Ziele der Europäischen Union im Rahmen der Lissabon-Strategie geben. Neben einem Programm zur Festlegung der Leitlinien des gemeinsamen Forschungszentrums (GFZ) (3) umfasst es verschiedene spezifische Programme, die die Kommis- sion am 21. September vorschlug: v฀das Programm „Zusammenarbeit“ (4), mit dem die Europäische Union durch eine stärkere Zusammenarbeit zwischen Hochschulen, Industrie, Forschungszentren und öffentlichen Stellen sowohl in der Europäischen Union wie mit der übrigen Welt weltweit an die erste Stelle im wissenschaftlichen und technologischen Bereich gerückt werden soll; Das siebte Forschungsrahmenprogramm geht davon aus, dass durch Vereinfachung des Zugangs und der Verfahren und durch die Übertragung bestimmter logistischer und administrativer Aufgaben an externe Strukturen eine klare Verbesserung des Regelungs- und Verwaltungsumfelds der europäischen Forschung erreicht werden kann.