Pokrok v oblasti medicíny a veřejného zdraví zvýšil v rozvinutých zemích dlouhověkost, zatímco přetrvávající nízká porodnost a odeznění populační exploze po druhé světové válce znamenají, že počet rodilých zaměstnanců se bude v nadcházejících letech snižovat. Vzhledem ke stárnutí populace v jednotlivých zemích a poklesu porodnosti bude k zajištění ekonomické konkurenceschopnosti a financování penzijního a zdravotnického systému zapotřebí další migrace. K dopadům ubývající pracovní síly se přidá i růst dosaženého vzdělání v rozvinutých zemích, v důsledku čehož bude mít méně lidí zájem o málo kvalifikovaná pracovní místa ve službách nebo o řemeslné činnosti a stavebnictví. Odhaduje se, že v letech 2005 až 2025 dojde v zemích OECD ke zvýšení podílu pracovní síly s terciárním vzděláním o 35%. A s rostoucí úrovní vzdělání rostou i pracovní očekávání.
Medizinische Errungenschaften und die Verbesserung des öffentlichen Gesundheitswesens haben die Langlebigkeit in den entwickelten Ländern verlängert, während andauernd niedrige Geburtenraten und das Ende des Babybooms nach dem Zweiten Weltkrieg dazu führen, dass in den kommenden Jahren ein Arbeitskräftemangel herrschen wird. Das Durchschnittsalter steigt, die Geburtenraten sinken. Das heißt, es werden Migranten notwendig sein, um die wirtschaftliche Wettbewerbsfähigkeit aufrecht zu erhalten und die Renten- und Krankenversicherungssysteme zu finanzieren. Die Auswirkungen einer schwindenden Arbeitskräftezahl werden sich mit denen eines generell verbesserten Ausbildungsniveaus verbinden, so dass kaum noch jemand im Niedriglohnsektor, also im Dienstleistungsbereich, im Handwerk und auf dem Bau wird arbeiten wollen. Zwischen 2005 und 2025 werden in den OECD-Ländern die Arbeitskräfte mit Hochschulausbildung voraussichtlich um 35 Prozent ansteigen. Wenn das Ausbildungsniveau steigt, dann steigt auch die Erwartung an die Beschäftigung.