Například většina Američanů je ochotná platit za boj proti klimatickým změnám až 200 dolarů ročně; v Číně se tato částka pohybuje kolem 30 dolarů. Britové nejeví ochotu v zájmu boje proti klimatickým změnám výrazně omezit své jízdy autem, létání a spotřebu masa. A třebaže německá vláda upřednostňuje klimatickou akci natolik, že svolala „klimatický kabinet“, pouhá jedna třetina Němců podporuje kontroverzní návrh daně na snížení globálního oteplování. Propast mezi politiky a občany je nejpatrnější ve Francii. Vláda slíbila, že do roku 2050 výrazně sníží emise CO2 – avšak tento slib se ukázal jako trapně planý, neboť za vlády prezidenta Emmanuela Macrona nebyla přijata téměř žádná smysluplná opatření. Je to proto, že do ulic vytáhlo protestní „hnutí žlutých vest“ brojící proti zvýšení daně z pohonných hmot, které nepřiměřeně zatěžuje lidi ve venkovských oblastech, odkázané na automobily.
Die meisten Amerikaner sind beispielsweise bereit, jährlich bis zu 200 Dollar gegen den Klimawandel auszugeben, und in China liegt die entsprechende Summe bei etwa 30 Dollar. Die Briten sind für den Kampf gegen den Klimawandel hingegen nicht bereit, ihre Autofahrten, die Anzahl ihrer Flüge und ihren Fleischkonsum deutlich zu verringern. Und obwohl das deutsche Kabinett dem Klimaschutz so große Priorität einräumt, dass es ein „Klimakabinett“ ins Leben gerufen hat, unterstützt nur ein Drittel der Deutschen einen kontroversen Steuervorschlag zur Verringerung der globalen Erwärmung. Am tiefsten ist die Kluft zwischen den Politikern und der Bevölkerung in Frankreich. Die Regierung dort hat versprochen, die CO2-Emissionen bis 2050 stark zu reduzieren – aber peinlicherweise hat sich dies als leeres Versprechen herausgestellt: Unter Präsident Emmanuel Macron wurden fast keine bedeutsamen Maßnahmen beschlossen. Dies liegt daran, dass die Gelbwesten-Bewegung auf die Straße gegangen ist, um gegen die Benzinsteuer der Regierung zu protestieren, unter der die autoabhängige Landbevölkerung überproportional gelitten hätte.