V tomto případě platí, že co je špatné pro ekonomy, je dobré pro světovou ekonomiku: možná čelíme pouhé epizodní finanční tísni v USA, a nikoliv extrémně vysokým dlouhodobým úrokovým sazbám a depresi. Skutečnost, že ekonomové tento jev nedokážou vysvětlit, není důvodem pro to, abychom za něj nebyli vděční. Vynucují si nízké úrokové sazby vysoké ceny aktiv? Ceny aktiv – cenných papírů, komerčních realit, ba i ropy – jsou po celém světě, historicky vzato, na vysoké úrovni. Přestože je historie často dobrou indicií budoucích trendů, tu a tam se změní něco zásadního, co se stane předpokladem nových modelů vývoje. Teď jde o to, zda jsou dnešní vysoké ceny aktiv důsledkem jakéhosi zásadního dění tohoto typu, nebo zda se vytvořily bubliny. Jedním často slýchaným ospravedlněním vysokých cen aktiv je to, že jsou velice nízké reálné (inflačně očištěné) úrokové sazby.
In diesem Fall ist, was für die Ökonomen schlecht ist, gut für die Weltwirtschaft: Möglicherweise stehen wir vor einer bloßen Episode finanzieller Drangsal statt vor Schwindel erregend hohen Zinsen und einer Depression. Die Tatsache, dass wir Ökonomen dies nicht erklären können, ist kein Grund, nicht dankbar dafür zu sein. Sind niedrige Zinssätze ein Garant hohe Vermögenspreise? Auf der ganzen Welt befinden sich die Preise für Vermögenswerte – für Aktien, Gewerbeimmobilien und sogar für Öl – auf einem historisch hohen Niveau. Obwohl sich geschichtliche Entwicklungen oftmals gut als Grundlage für Zukunftsprognosen eignen, stellen sich gelegentlich doch fundamentale Veränderungen ein, die neue Trends begründen. Die aktuell wichtige Frage ist daher, ob die gegenwärtig hohen Preise für Vermögenswerte das Ergebnis eines derartigen radikalen Wandels sind oder ob sich Blasen gebildet haben. Eine häufig vorgebrachte Erklärung für die hohen Vermögenspreise ist das sehr niedrige Niveau der realen (inflationsbereinigten) langfristigen Zinssätze.