Jedním výrazným příkladem, o němž média přinesla před summitem Rio+20 zprávu a který se používal na podporu „zezelenání“ HDP, byl příklad močálu Nakivubo v ugandském hlavním městě Kampala, kde odpadní voda teče z města směrem k jezeru Victoria. Jak ukázala jedna studie, nebýt čisticích schopností močálu, potřebovala by Kampala čističku odpadních vod, jejíž provoz by stál nejméně dva miliony dolarů ročně.
Ein Beispiel, über das in der Vorbereitung auf den Rio+20-Gipfel berichtet und anhand dessen ein “grüneres” BIP empfohlen wurde, handelt vom Nakivubo-Sumpfgebiet in Kampala, der Hauptstadt von Uganda, durch das Schmutzwasser von der Stadt in Richtung Viktoriasee fließt. Eine Studie ergab, dass Kampala ohne die Reinigungsdienste des Sumpfgebiets eine Kläranlage benötigen würde, die mindestens zwei Millionen Dollar jährlich kosten würde.