To si vyžádá vytyčení nových oblastí, jež budou figurovat vedle oblíbených výzkumných témat, jako jsou alternativní energie nebo vakcíny. Vezměme si hlad. Není pochyb o tom, že dárci musí i nadále zajišťovat záchrannou síť pro křehké země. Potřebujeme však i dlouhodobější výhled, který se bude dívat dál než jen na dnešní krize či zítřejší titulky. Výzkum provedený pro mozkový trust Kodaňský konsensus, v jehož čele stojím, ukazuje, že investice nižší než 88 miliard dolarů do světového zemědělského výzkumu ode dneška do roku 2050 by všude zvýšila výnosy o dalších 0,4 procentního bodu ročně. Rekordní úrody a z toho vyplývající nižší ceny potravin by uchránily 79 milionů lidí před hladem. Všechny tyto přínosy by po sečtení měly hodnotu 3 biliony dolarů. Každý dolar vynaložený na výzkum by tedy generoval přínos v hodnotě 34 dolarů.
Dazu ist es erforderlich, jenseits populärer Forschungsthemen wie alternative Energien und Impfstoffe neues Terrain zu beschreiten. Man denke an den Hunger. Es steht außer Frage, dass Geber weiterhin ein Sicherheitsnetz für anfällige Länder bieten müssen. Doch wir benötigen auch einen längerfristigen Horizont, der sich über die Krisen von heute oder die Schlagzeilen von morgen hinaus erstreckt. Ergebnisse aus der Forschung für die unter meiner Leitung stehende Denkfabrik Copenhagen Consensus zeigen, dass bis 2050 getätigte Investitionen von weniger als 88 Milliarden Dollar in landwirtschaftliche Forschung und Entwicklung überall zu einer Ertragssteigerung um zusätzliche 0,4 Prozentpunkte jährlich führen würden. Die Rekordernten und die daraus resultierenden niedrigeren Preise für Nahrungsmittel würden 79 Millionen Menschen vor Hunger bewahren. Zusammengenommen würden sich Vorteile im Wert von 3 Billionen Dollar ergeben. Jeder in die Forschung investierte Dollar ergäbe einen Ertrag von 34 Dollar.