Stromy spotřebovávají během růstu velké množství oxidu uhličitého, což z nich činí nepostradatelný nástroj pro absorpci emisí skleníkových plynů – z aut, továren, elektráren a dobytka – které způsobují klimatickou změnu. Pokud budeme nadále přicházet o lesní porost, bude nemožné dosáhnout cíle z Pařížské klimatické smlouvy – snížit globální oteplování do roku 2050 na méně než dva stupně Celsia (nad předprůmyslovou úrovní). Pokud vlastně chceme tohoto cíle opravdu dosáhnout, budeme potřebovat obnovit zásadní množství lesního porostu, který je již pryč. Jsou dvě cesty, jak lze přistoupit k zalesňování. První z nich je nechat zastarat zemědělskou půdu a počkat, až se přirozeně přemění zpět v les. Tato možnost by příliš nestála, ale trvala by dekády. Druhá možnost je více proaktivní: vysázet miliardy nových stromů.
Bäume verbrauchen während ihres Wachstums großen Mengen an Kohlendioxid, wodurch sie für die Aufnahme von klimaschädlichen Treibhausgasen – aus Autos, Fabriken, Kraftwerken und Rinderherden – unverzichtbar sind. Wenn wir weiterhin Waldfläche verlieren, wird es unmöglich sein, das Ziel des Pariser Klimaabkommens, die Erderwärmung bis 2050 auf unter zwei Grad Celsius über vorindustriellem Niveau zu begrenzen, zu erreichen. Um das Ziel überhaupt zu erreichen, müssen wir sogar einen erheblichen Teil der bereits verlorengegangenen Waldflächen wiederherstellen. Es gibt verschiedene Möglichkeiten der Wiederaufforstung. Eine wäre, landwirtschaftliche Flächen nicht mehr zu nutzen und zu warten, bis auf ihnen von selbst wieder Wälder wachsen. Das wäre nicht teuer, aber es würde Jahrzehnte dauern. Die zweite Option ist proaktiver: Millionen Bäume pflanzen.