Také globální finanční a hospodářská krize může být katalyzátorem prosazování evropské vize nového světového řádu. Vize EU o kapitalistické ekonomice spoutané sociálním pokrokem a podléhající spíše regulaci než volné ruce trhu získává na vlivu. Nové hospodářské mocnosti, jako jsou Čína, Indie a Brazílie, musí najít vlastní způsoby řešení sociální nespravedlnosti a podněcovat rovné příležitosti pro všechny – a evropský model se jim jeví jako stále atraktivnější. Jednotlivé společnosti uvnitř EU přesto dělí řada rozdílů. Na mnoho klíčových globálních problémů existují odlišné názory. A ačkoliv se tyto rozdíly mohou časem zmenšovat, tu a tam se vynoří ve znepokojivě vyhrocené podobě, jak se stalo v případě Spojenými státy vedené invaze do Iráku.
Die globale Finanz- und Wirtschaftskrise könnte auch als Katalysator zur Förderung von Europas Vorstellung einer neuen Weltordnung fungieren. Die EU-Vision einer gezähmten kapitalistischen Ökonomie, die sozialen Fortschritt bringt und - statt Laissez-faire –verschiedenen Regulierungen unterliegt, gewinnt an Einfluss. Neue Wirtschaftsmächte wie China, Indien und Brasilien müssen ihre eigenen Wege finden, um soziale Ungerechtigkeit einzudämmen und Chancengleichheit zu fördern. Das europäische Modell erscheint ihnen aber dabei zunehmend attraktiv. Dennoch herrschen zwischen Gesellschaften innerhalb der EU noch immer zahlreiche Unterschiede. In vielen wesentlichen globalen Fragen gibt es abweichende Ansichten. Und obwohl diese Unterschiede mit der Zeit kleiner werden könnten, nehmen sie gelegentlich erschreckend deutliche Formen an, wie etwa im Falle der von den USA geführten Invasion des Irak.