Prodavačky v obchodních domech jako by byly opravdu hrdé na to, že dokážou nádherně zabalit zboží. Některá pracovní místa – například muži středního věku v uniformách, kteří se uklánějí a usmívají na zákazníky vstupující do banky – se zdají být zcela nadbytečná. Bylo by naivní předpokládat, že tyto činnosti poskytují lidem velké uspokojení, avšak alespoň jim nabízejí nějakou roli, nějaké místo ve společnosti, jakkoliv skromné. Japonská ekonomika přitom zůstává jednou z nejchráněnějších a nejméně globalizovaných v rozvinutém světě. Existuje několik důvodů, proč japonské vlády odolávaly a odolávají neoliberalismu prosazovanému na Západě od dob Reagana a Thatcherové: zájmy velkých firem, výsady státních úředníků a politika porcování medvěda v nejrůznějších podobách. Jedním z důvodů je však také zachování hrdosti na zaměstnání i za cenu ztráty efektivity. A pokud to dusí individuálního podnikatelského ducha, tak ať. Thatcherismus pravděpodobně zvýšil efektivitu britské ekonomiky. Rozdrcením odborů a dalších zavedených institucí kultury pracujících vrstev však vlády sebraly také zdroje hrdosti lidem, kteří často vykonávají nepříjemné práce.
Mitarbeiter in Kaufhäusern scheinen wirklich stolz darauf zu sein, Waren schön zu verpacken. Manche Jobs erscheinen vollkommen überflüssig – man denke an die uniformierten Männer mittleren Alters, die sich vor Kunden verbeugen und ihnen zulächeln, wenn sie eine Bank betreten. Es wäre naiv zu glauben, dass diese Aufgaben riesige Befriedigung vermitteln, aber sie verschaffen den Menschen einen Platz, eine Rolle in der Gesellschaft, so bescheiden diese auch sein möge. Unterdessen ist die japanische Binnenwirtschaft eine der am stärksten geschützten und am wenigsten globalisierten Ökonomien unter den Industrieländern. Es gibt mehrere Gründe dafür, warum sich die japanischen Regierungen dem im Westen seit den Reagan/Thatcher-Jahren propagiertem Neoliberalismus verweigerten: Unternehmensinteressen, bürokratische Privilegien und Klientelpolitik verschiedenster Art. Einer der Gründe ist allerdings auch, dass man den Stolz der Menschen auf ihre Beschäftigung auch auf Kosten der Effizienz bewahrte. Wenn das den individuellen Unternehmergeist erstickt, dann soll es so sein. Der Thatcherismus machte die britische Wirtschaft wohl effizienter. Aber durch die Zerschlagung der Gewerkschaften und anderer etablierter Institutionen der Arbeiterkultur nahmen die Regierungen den Menschen, die oftmals unangenehme Jobs verrichten, auch ihren Stolz.