Naopak, makroekonomické studieobvykle považují odbornou přípravu zanejefektivnější kategorii aktivních politik trhu práce. Vzájemné působení politik trhu prácemůže mít značný dopad na účinnostaktivních opatření a ovlivnit nabídkupracovních sil. Aby se dále rozvíjela součinnost a zefektivnily aktivní politiky, je důležité vzít v úvahu vzájemné působení mezi aktivními a pasivními politikami trhu práce.Odrazující účinky poměrně vysokých a dlouhotrvajících dávek v nezaměstnanosti nanabídku pracovních sil mohou být přinejmenším částečně vyváženy přijetím dobřenavržených aktivních politik trhu práce. Vposledních letech členské státy EU upřednostňovaly vyvažování některých odrazujících účinků dávek v nezaměstnanosti/systémů sociální péče zavedením ucelených aktivačních strategií, které koordinujíposkytování dávek v nezaměstnanosti s výdaji na aktivní politiky trhu práce. I když se situace v Evropě rychle zlepšuje v souladu s tím, jak se praxe prováděníhodnocení stává rozšířenější, vývoj kultury hodnocení politik trhu práce je v mnoha členských státech EU dosud na počátku. Hodnocení účinků a sledováníprovádění aktivních politik trhu práce jsou důležité kroky v procesu zlepšovánípolitických konceptů s cílem zajistit lepší výsledky. Lidskýkapitál, technologie a růstvčlenských státech EU Přestože je lidský kapitál těžištěm lisabonské strategie, byly investice dovysoce kvalifikované pracovní sílyvelmi nedostatečné.
In der EBS wird betont, dass zum einendie Ausgaben für aktive Arbeitsmarktpolitik erhöht und zum anderen diesewirksamer gestaltet werden müssen. Die Ausgaben für aktive Arbeitmarktpolitik machen etwa ein Drittel der Gesamtausgaben für arbeitsmarktpolitische Maßnahmen aus. Die Durchschnittsausgaben für arbeitsmarktpolitische Maßnahmen in den EU-Mitgliedstaaten machten im Zeitraum 1985-2004 etwas über 2 % des BIP aus,wobei nach Mitte der 90er Jahre eine leichte Abwärtsbewegung eintrat. Die Ausgaben variieren stark von einem Land zu anderen und reichen von einem Tiefstwert von weniger als 0,5 % in der Tschechischen Republik, in Estland, Lettland,Litauen, in der Slowakei und im Vereinigten Königreich bis zum Höchstwert von4,4 % in Dänemark im Jahr 2004. In der EU macht der Anteil der Ausgaben füraktive Maßnahmen im Durchschnitt ungefähr ein Drittel der Gesamtausgaben fürarbeitsmarktpolitische Maßnahmen aus. Dies weist darauf hin, dass die EU-Mit-gliedstaaten trotz der Absichtserklärungen zahlreicher Regierungen noch keinenennenswerten Fortschritte bei der Umschichtung von Ressourcen von passivenauf aktive Maßnahmen erreicht haben. Die Wirksamkeit aktiver arbeitsmarktpolitischer Maßnahmen wird mittelsmikro- oder makroökonometrischer Verfahren bewertet. Die Wirksamkeit aktiver arbeitsmarktpolitischer Maßnahmen wird üblicherweiseentweder mit Hilfe von mikro- oder mittels makroökonometrischer Verfahrenbewertet.