Významné složky posledních čtyř let jsme ale chápali špatně – tedy alespoň já je chápal špatně. Překvapily mě (a stále překvapují) tři věci. První je neschopnost centrálních bank zavést pravidlo typu cílování nominálního HDP či jeho ekvivalentu. Zadruhé, očekával jsem, že mzdová inflace v severoatlantické oblasti klesne ještě víc, než se stalo – blízko k nule, ne-li až na nulu. Konečně, výnosová křivka pro Spojené státy strmě nestoupla: úrokové míry u federálních fondů jsou na nule, což jsem předpokládal, avšak nominální sazbu ve výši 2,7 % u třicetiletých poukázek amerického ministerstva financí jsem nečekal. Neschopnost centrálních bank cílovat růst nominálního HDP zůstává pro mne nepochopitelná a nebudu se o ní rozepisovat, dokud si nebudu myslet, že jsem důvodům porozuměl. Co se mezd týče, přestože každoročně třetina pracovních sil v USA mění práci, sociologické faktory a mezilidské vazby podle všeho mají na úroveň a tempo změny – na úkor vyvažování nabídky a poptávky – ještě větší vliv, než jsem očekával.
Allerdings haben wir – oder zumindest ich – in den letzten Jahren auch in wichtigen Aspekten falsch gelegen. Drei Dinge haben mich überrascht (und tun es noch). Das erste ist das Versäumnis der Notenbanken, eine Regel wie das NBIP-Targeting oder etwas Entsprechendes einzuführen. Zweitens erwartete ich, dass die Inflation bei Löhnen und Gehältern im nordatlantischen Raum noch stärker zurückgehen würde, als sie es tat – nämlich gegen, wenn nicht gar auf, null. Und schließlich ist die Zinsstrukturkurve für die USA nicht steiler geworden: Nullzinsen auf Tagesgeld habe ich erwartet, eine Nominalverzinsung für 30-jährige US-Schatzanleihen von 2,7% bestimmt nicht. Das Versäumnis der Notenbanken, ein nominales BIP-Wachstumsziel anzustreben, bleibt mir unverständlich, und ich werde dazu nichts schreiben, bis ich glaube, die Gründe dafür verstanden zu haben. Was die Löhne und Gehälter angeht, so scheinen, auch wenn jedes Jahr ein Drittel der US-Erwerbsbevölkerung den Arbeitsplatz wechselt, soziologische Faktoren und menschliche Vernetzungen – auf Kosten eines Ausgleichs von Angebot und Nachfrage – einen noch größeren Einfluss auf Grad und Tempo von Veränderungen auszuüben, als ich erwartet hätte.