Zaprvé, informace byly rozšířeny nejen otři země ESVO/EHP — Island, Lichtenštejnsko a Norsko — ale též o prvních šest přidružených zemí střední a východní Evropy — Bulharsko, Českou republiku, Maďarsko, Polsko, Rumunsko a Slovensko — které jsou od roku 1996 stále více zapojovány do práce sítě Eurydice. Zahrnutí těchto zemí do předkládané publikace je konkrétním projevem spolupráce s těmito zeměmi za uplynulé dva roky v kontextu přípravných opatření pro jejich účast ve vzdělávacím programu Evropské unie SOCRATES. Každá kapitola zahrnuje aktualizované ukazatele z minulých vydání a vedle toho ukazatele nové. Zde je třeba mimo jiné zmínit prezentaci výsledků statistického šetření názorů mladých lidí na celoživotní učení a analýzu rozsahu kompetencí škol. Uvádějí se i hlavní modely utváření skupin a tříd dětí jak na předškolní, tak na primární úrovni, a předpisy týkající se poměrů žáci : učitelé. Pro každou zemi byl zpracován detailní graf struktur a oborů studia ve vysokoškolském vzdělávání. Čtenář zde rovněž najde informace o podmínkách přijetí na tuto úroveň vzdělávání a o udělovaných diplomech. Předmětem zvláštní analýzy jsou hlavní úkoly ředitelů škol a metody jejich přijímání do funkce.
Zunächst sei erwähnt, daß die Informationen erweitert wurden: sie umfassen jetzt zusätzlich sowohl Angaben zu den drei EFTA/EWR-Staaten - Island, Liechtenstein und Norwegen - umfassen als auch zu den ersten sechs assoziierten mittel- und osteuropäischen Ländern (MOEL) - Bulgarien, Tschechische Republik, Ungarn, Polen, Rumänien und die Slowakei -, die sich seit 1996 schrittweise an den Aktivitäten des Eurydice-Netzes beteiligt haben. Die Aufnahme dieser Staaten in die Veröffentlichung Schlüsselzahlen zum Bildungswesen ist ein ganz konkretes Zeichen für die bereits zweijährige Zusammenarbeit mit diesem Staaten im Rahmen der Maßnahmen zur Vorbereitung auf ihre Teilnahme am SOKRATES-Programm, dem Programm der Europäischen Union für den Bereich der allgemeinen Bildung. Ferner wurden in allen Kapiteln nicht nur die Daten der vorigen Ausgaben aktualisiert sondern außerdem neue Indikatoren aufgenommen. Hingewiesen sei hier nur auf die Angaben zur Einstellung der jungen Menschen gegenüber dem lebenslangen Lernen und die Analyse des Umfangs der eigenverantwortlichen Entscheidungsbefugnisse der Schulen. Neu aufgenommen wurden auch Angaben zu den Verfahren der Gruppen- bzw. Klassenbildung sowohl im Elementar- als auch im Primarbereich und den Bestimmungen zur Klassengröße. Ein detailliertes Diagramm bietet einen Überblick über die Strukturen und die verschiedenen Studiengänge des Tertiären Bereichs in den einzelnen Staaten. Der Leser findet darüber hinaus Informationen zu den Zugangsbedingungen zu den Bildungseinrichtungen des tertiären Bereichs und die entsprechenden Abschlüsse. Eingehend behandelt werden auch die wichtigsten Aufgaben der Schulleiterinnen und Schulleiter und die Verfahren zu ihrer Einstellung.