Proč se obecný pohled na globalizaci dostává do rozporu s pohledem elit? Obyvatelé bohaté části světa soudí, že globalizace se podobá nesmiřitelně zlovolné moci, která jim vyrve dobře placená místa a odnese je do dalekých krajin. Lidé v rozvojových zemích si zase myslí, že je předzvěstí narcistní etiky konzumu, jež jde v patách zkorumpované privatizaci a ničení životního prostředí. Elity své odpůrce zavrhují coby přihlouplé populisty a samy jsou na oplátku obviňovány ze ztráty vnímavosti k obavám obyčejných lidí. Globalizace dostala do vínku janusovské vzezření. Někomu nastavuje tvář bezmezného pokroku a bohatství, zatímco před jinými se tyčí bezduchý obr metající jejich životy sem a tam.
Warum kollidieren die Vorstellungen der breiten Bevölkerung und der Elite über die Globalisierung? Die Menschen in den reichen Ländern denken, dass die Globalisierung einer unerbittlichen, bösartigen Macht ähnelt, die gut bezahlte Arbeitsplätze vernichtet und sie an weit entfernten Orten neu ansiedelt; die Menschen in den Entwicklungsländern glauben, dass sie eine selbstbesessene, durch Konsumdenken bestimmte Ethik einleitet, die begleitet wird von korrupter Privatisierung und Umweltzerstörung. Die Eliten tun ihre Gegenüber als gedankenlose Populisten ab; im Gegenzug wird ihnen vorgeworfen, den Bezug zu den Belangen der normalen Bevölkerung verloren zu haben. Die Globalisierung war schon immer von Natur aus janusartig: Sie zeigt Einigen das Gesicht unbegrenzten Fortschritts und Reichtums, während Andere sie nur als einen seelenlosen Riesen erfahren, der ihr Leben durcheinander schüttelt.