Dobrým začátkem je ochrana lesů, kde každý vynaložený dolar znamená přínos ve výši zhruba 10 dolarů. Některé zdroje, které lesy poskytují – stavební dříví, palivové dříví či cestovní ruch – lze ocenit poměrně snadno. Hodnota dalších zdrojů – například široké palety živočišných druhů, jež v lesích žijí, a jejich význam pro člověka – se však kvantifikuje obtížněji. Ve snaze toho dosáhnout provedli ekonomové několik průzkumů, aby zjistili, kolik by byli lidé ochotni zaplatit za ochranu lesů a živočišných druhů, kteří v nich žijí. Lesy zároveň fungují jako obrovská „uhlíková jímka“, do níž se na mnoho desetiletí či staletí ukládá atmosférický oxid uhličitý; ochrana lesů by proto napomohla ke zmírnění klimatických změn. Lesy navíc absorbují intenzivní dešťové srážky, což snižuje riziko záplav. Například záplavy v roce 2010 v Pákistánu by byly mnohem méně ničivé, kdyby se předtím nebylo vykácelo tolik stromů z výše položených svahů.
Der Schutz der Wälder ist dabei ein guter Ausgangspunkt; jeder dafür ausgegebene Dollar hätte einen Nutzen von etwa zehn Dollar. Einige der Ressourcen, die der Wald uns bietet, wie etwa Bau- und Brennholz und der Tourismus, lassen sich relativ einfach bewerten. Der Wert anderer dagegen – wie die Vielzahl von Tierarten, deren Lebensraum der Wald ist, und ihr intrinsischer Wert für die Menschen – lässt sich schwerer quantifizieren. In dem Versuch, dies zu tun, haben die Ökonomen Umfragen erstellt, um herauszufinden, wie viel die Menschen zum Schutz der Wälder und der Tierarten, deren Lebensraum sie bilden, zu bezahlen bereit sind. Wälder dienen zudem als riesige Kohlenstoffspeicher, die das CO2 in der Atmosphäre für viele Jahrzehnte oder gar Jahrhunderte binden; der Schutz der Wälder könnte also den Klimawandel abmildern. Zudem nehmen Wälder selbst heftige Niederschläge auf und verringern so das Risiko von Überflutungen. Die Überflutungen in Pakistan im Jahr 2010 etwa wären deutlich weniger verheerend ausgefallen, wenn an höher gelegenen Berghängen nicht so viele Bäume gefällt worden wären.