Lze si představit, že do roku 2050 bude indická ekonomika přibližně stejně velká jako americká, přičemž počet obyvatel zde bude dosahovat čtyřnásobku a průměrný příjem na hlavu zhruba jedné čtvrtiny amerických hodnot; Snížení hospodářského náskoku omezí relativní geopolitickou moc Ameriky. Čína a Indie, které dohromady představují asi 40% celosvětové populace, začnou hrát na světové scéně mnohem významnější roli. Současné xenofobní reakce na „outsourcing" pracovních míst ve prospěch indických softwarových inženýrů - který je dnes v USA ožehavým politickým tématem - odrážejí hlubší obavy amerických občanů, kteří chtějí zůstat v hospodářském čele. Technologická výkonnost a příjmy Asie však porostou bez ohledu na to, zda se USA uchýlí k protekcionismu. Pro svět to bude dobře, poněvadž dojde k většímu rozšíření prosperity, byť přitom třeba utrpí americké ego. Demografický vývoj oslabí militaristický přístup Ameriky ke světu.
Im Jahre 2050 wird die indische Wirtschaft voraussichtlich dieselbe Größe haben wie die der USA, bei einer viermal so hohen Bevölkerungszahl und einem Einkommensniveau, das etwa ein Viertel so hoch ist. Eine Verringerung des wirtschaftlichen Gefälles verringert Amerikas relative geopolitische Macht. China und Indien, die zusammen etwa 40 % der Weltbevölkerung ausmachen, werden erheblich größere Rollen auf der Weltbühne spielen. Die gegenwärtigen xenophobischen Reaktionen auf die Auslagerung von Arbeitsplätzen in der Softwarebranche - gegenwärtig in den USA ein heiß umstrittenes politisches Thema - spiegeln die grundlegenden Ängste einer US-Bevölkerung wider, die ihre wirtschaftliche Vorherrschaft weiter aufrecht erhalten möchte. Ob mit oder ohne amerikanischen Protektionismus: Asiens technologische Kapazitäten und Einkommen werden steigen. Dies ist gut für die Welt, denn der Wohlstand wird dadurch breiter verteilt, selbst wenn Amerikas Ego dabei Schaden nimmt. Aufgrund der demografischen Entwicklung wird sich Amerikas militaristische Haltung gegenüber der Welt abschwächen.