Díky členství ve Světové obchodní organizaci bude čínský zemědělský sektor vystaven zahraniční konkurenci. Práce na venkově bude ubývat a počet míst v zemědělském sektoru se bude pravděpodobně snižovat. Tyto pracující by ale mohly vstřebat jiné, nezemědělské sektory, v nichž je potřeba manuální práce, např. oděvní a textilní průmysl, zvlášť když členství ve WTO oživí jejich rozvoj. Dnes se rolníci stěhují a hledají lepší pracovní příležitosti, které vznikají v důsledku liberalizace ekonomiky. Volný vnitřní pohyb osob je dnes samozřejmostí; na dřívější segregující systém povolení k pobytu se pomalu zapomíná. Členství ve WTO dále vládu donutí i k tomu, aby přestala protežovat státní podniky na úkor sektorů s vysokým podílem soukromého vlastnictví, včetně zemědělství. Čínská industrializační strategie v předreformním období odmítala myšlenku "kompetitivní výhody" - principu, že díky určitým faktorům, jako jsou přírodní zdroje, geografické podmínky nebo podnebí, ekonomika produkuje některé zboží efektivněji než jiné.
Mit der Mitgliedschaft in der WTO wird die chinesische Landwirtschaft dem Wettbewerb von außen ausgesetzt. Der Bedarf an Arbeitskräften in der Landwirtschaft wird zurückgehen und im gesamten Agrarsektor wird es zu einem Nettoverlust an Arbeitsplätzen kommen. Diese Arbeiter könnten allerdings in arbeitsintensiven, nicht-landwirtschaftlichen Bereichen wie der Textil- und Bekleidungsindustrie unterkommen, die im Zuge des WTO-Beitrittes expandieren werden. Heute sind die Bauern flexibel genug, um sich nach neuen und durch die wirtschaftliche Liberalisierung verbesserten Jobangeboten umzusehen. Die Niederlassungsfreiheit innerhalb des Landes ist bereits eine Selbstverständlichkeit, die das alte, der Apartheid ähnliche chinesische System der Aufenthaltsgenehmigungen abgelöst hat. Durch die Mitgliedschaft in der WTO wird die chinesische Regierung auch gezwungen sein, die Bevorzugung der staatseigenen Betriebe gegenüber anderen Sektoren mit einem hohen Anteil an Privatbesitz, wie dem landwirtschaftlichen Bereich, zu beenden. Die chinesische Strategie der Industrialisierung in der Zeit vor den großen Reformen ließ den Aspekt des "komparativen Vorteils" völlig außer Acht. Dieses Prinzip besagt, dass manche Produkte in einer Volkswirtschaft aufgrund von Faktoren wie Rohstoffvorkommen, Geographie und Klima effizienter hergestellt werden können, als in einer anderen.