Badatelé často projevují neochotu umístit takové objekty do klecí svých zvířat proto, že tak nečiní ani jiní výzkumníci. Avšak rigorózní standardizace životních podmínek, zejména vede-li ke zcela holému prostředí, zvyšuje riziko, že dojdeme k výsledkům, specifickým pro úzký soubor okolností, jež nebude možné porovnat s výsledky jiných vědců. Jsou-li zvířata ve stresu, mohou mít setrvale zvýšené koncentrace stresových hormonů, snížené koncentrace pohlavních hormonů a narušený imunitní systém. Kvůli těmto nekontrolovaným proměnným se zvířata stávají nevhodnými subjekty vědeckých studií. Abychom zajistili dobré vědecké výsledky, výzkumná zvířata by měla být zdravá a projevovat normální chování, kromě specifických účinků, které jsou předmětem výzkumu. Badatelé často odmítají otázky týkající se vlivů životních podmínek na údaje získané z pokusů a tvrdí, že tyto účinky se „vyruší“, protože kontrolní zvířata jsou držena ve stejných podmínkách. Avšak výsledky vyvozované z takových pokusů se váží ke stresovaným zvířatům a nelze je s jistotou extrapolovat na zdravá zvířata. Sílící využívání geneticky upravených myší od jejich nástupu před 20 lety tento problém umocňuje.
Vielfach wollen die Forscher solche Dingen nicht in den Käfigen haben, weil auch ihre wissenschaftlichen Kollegen darauf verzichten. Aber eine rigorose Standardisierung des Umfelds, vor allem wenn sie mit vollkommener Ödnis verbunden ist, erhöht das Risiko, Ergebnisse zu erhalten, die auf spezielle Bedingungen beschränkt sind und daher nicht mit den Ergebnissen anderer Wissenschaftler verglichen werden können. Tiere unter Stress können permanent erhöhte Stresshormonkonzentrationen aufweisen sowie eine verminderte Konzentration von Sexualhormonen und ein beeinträchtigtes Immunsystem. Diese unkontrollierten Variablen machen die Tiere für wissenschaftliche Studien ungeeignet. Um zu guten wissenschaftlichen Resultaten zu gelangen, sollten die Tiere, abgesehen von den speziell zu untersuchenden Wirkungen, gesund sein und normales Verhalten an den Tag legen. Oftmals weisen Wissenschaftler Fragen zu Umwelteinflüssen auf ihre experimentellen Daten zurück und behaupten, derartige Effekte würden „sich aufheben“, da ja auch die Kontrolltiere unter den gleichen Bedingungen leben. Allerdings können die Schlussfolgerungen, die man aus Untersuchungen gestresster Tiere gezogen hat, nicht unbedingt auf gesunde Tiere übertragen werden. Der zunehmende Einsatz von genetisch veränderten Mäusen seit deren Entwicklung vor 20 Jahren vergrößert dieses Problem noch.