Spory ohledně bezpečnosti výrobků a porušování duševního vlastnictví by velice snadno mohly podnítit volání po přísných nových obchodních omezeních. Řešení Čína nenalezne v zesilování snahy oslnit světovou veřejnost. Měla by spíše odhalovat své slabiny a zranitelná místa, aby si získala pochopení Západu. To by byla skutečná kulturní revoluce. Poškozuje globalizace novátorství? MNICHOV – Globalizace povzbuzuje inovace, nebo se tak alespoň obecně míní. Objevují se však důkazy naznačující, že tento předpoklad, tak jako mnoho otřepaných domněnek v ekonomii, je nutné přehodnotit. Konvenční mínění se zakládá na studii od Genea M. Grossmana a Elhanana Helpmana z roku 1991, která dokládala, že globalizace vytvářením větších, integrovanějších trhů zvyšuje efektivitu, pobízí ke specializaci a zesiluje pobídky pro ziskem motivované podnikatele investovat do výzkumu a vývoje.
Streitigkeiten über Produktsicherheit und Urheberrechtspiraterie könnten allzu leicht Forderungen nach neuen Handelsbeschränkungen aufkommen lassen. Die Antwort lautet nicht, dass China seine PR-Bemühungen verstärken sollte. Stattdessen sollte es seine Schwächen und wunden Punkte eingestehen, um im Westen auf mehr Verständnis zu stoßen. Das wäre eine wirkliche Kulturrevolution. Ist Globalisierung innovationsfeindlich? MÜNCHEN: Die Globalisierung ermutigt zur Innovation – so jedenfalls die gängige Meinung. Doch gibt es zunehmende Belege dafür, dass wir diese Annahme, wie so viele ökonomische Parolen, überdenken müssen. Die hergebrachte Meinung beruht auf einer Studie von Gene M. Grossman und Elhanan Helpman aus dem Jahre 1991, die zeigte, dass die Globalisierung durch Schaffung größerer, stärker integrierter Märkte die Effizienz steigerte, zur Spezialisierung ermutigte und die Anreize für gewinnorientierte Unternehmer zu Investitionen in Forschung und Entwicklung verstärkte.