A Jang Jao z Pekingské univerzity měnový nesoulad stanovil na méně než 10 %. Předpokládejme však, že Čína svou měnu prudce revalvuje, řekněme o 40 %. Kdyby úprava přišla znenadání, čínské firmy by utrpěly náhlou ztrátou konkurenční schopnosti a nedokázaly by nadále vyvážet. Vakuum na trhu, vzniklé vyřazením čínských výrobků, by pravděpodobně rychle zaplnily ostatní nízkonákladové země jako Vietnam a Indie. Americké firmy nedokážou konkurovat ani těmto zemím. Takže nová pracovní místa by v USA nevznikla, leč stoupla by míra inflace. Předpokládejme tedy, že by žen-min-pi zhodnotilo jen mírně, aby Čína při vyšších cenách, ale nižších ziscích nadále do USA vyvážela. To by výrazně zvýšilo inflaci, což by Federální rezervní systém USA přimělo zpřísnit měnovou politiku, a tak dost možná podlomit stále ještě vratké americké oživení.
Und Yang Yao von der Universität Peking hat die Fehlbewertung auf unter 10 % geschätzt. Doch nehmen wir an, China würde seine Währung deutlich neu bewerten, z. B. um 40 %. Wenn die Anpassung abrupt stattfände, würden chinesische Unternehmen einen plötzlichen Verlust ihrer Wettbewerbsfähigkeit erleiden und nicht mehr länger exportieren können. Das Marktvakuum, das durch das Wegfallen der chinesischen Produkte entstünde, würde wahrscheinlich schnell von anderen billig produzierenden Ländern wie Vietnam und Indien gefüllt. Amerikanische Unternehmen können auch mit diesen Ländern nicht mithalten. So würden in den USA keine neuen Arbeitsplätze entstehen, stattdessen würde die Inflationsrate steigen. Nehmen wir nun an, der Renminbi würde nur mäßig aufgewertet, sodass China weiterhin in die USA exportieren würde – zu höheren Preisen, aber mit geringeren Gewinnen. Dies würde die Inflationsraten beträchtlich in die Höhe schnellen lassen und die US-Notenbank Federal Reserve zu einer strafferen Geldpolitik zwingen, wodurch Amerikas nach wie vor instabile Erholung möglicherweise untergraben würde.