Na mnoha místech - například v Brazílii - se dnes situace zlepšuje, což do budoucna věstí mnoho dobrého. Jinde - kupříkladu v Guatemale a v některých částech regionu And - však sociální rozdíly zůstávají zatíženy násilím a nedůvěrou. Kromě toho zde bylo do značné míry přehlíženo základní selhání ekonomické strategie, jehož výsledkem je značný rozdíl mezi diskusí o veřejné politice v latinské Americe a v Asii. V Asii se veřejná debata vede o technologiích: jak může Asie srovnat krok? Asijské vlády neúnavně usilují o zvýšení vědecké a technologické výkonnosti svých ekonomik. V latinské Americe se naopak o globální technologické revoluci diskutuje mnohem méně a státní politice rozvoje vědy a technologií je jen zřídkakdy dávána priorita. V důsledku toho se latinské Americe nepodařilo z globální technologické revoluce dostatečně těžit.
Mancherorts bessert sich die Situation heutzutage, wie beispielsweise in Brasilien, das einer positiven Zukunft entgegensieht. In anderen Gegenden - wie zum Beispiel in Guatemala und in Teilen der Andenregion - sind die sozialen Trennlinien allerdings noch immer von Gewalt und Misstrauen überschattet. Darüber hinaus wurde ein grundsätzlicher Fehler in der wirtschaftspolitischen Strategie zum größten Teil übersehen, ein Fehler, der offenbar wird, wenn man den Hauptunterschied in den politischen Diskussionen zwischen Lateinamerika und Asien betrachtet. In Asien dreht sich die öffentliche Debatte um Technologie: Wie kann Asien aufholen? Die Regierungen in Asien bemühen sich unermüdlich, die wissenschaftliche und technologische Basis ihrer Volkswirtschaften zu verstärken. In Lateinamerika steht die globale technologische Revolution eher im Hintergrund der öffentlichen Diskussionen und die Förderung von Wissenschaft und Technologie findet auch nur selten Niederschlag in den nationalen politischen Strategien. Die Folge ist, dass Lateinamerika nicht entsprechend von den globalen technologischen Revolutionen profitiert hat.