Vkládání víry důvěry mezi příčinu a následek určité politiky nemění její logiku; pouze ji na nějaký čas zatemní. Zotavení se může dostavit navzdory fiskálnímu utahování opasků, ale nikdy ne díky němu. Ačkoliv Krugman použil tento příměr pro americkou čtenářskou obec, dokonale se hodí i na Velkou Británii. Britský ministr financí George Osborne při předkládání svého prvního rozpočtu v červnu 2010 varoval, že „v Řecku vidíte příklad země, která se ke svým problémům nepostavila čelem, a já jsem odhodlaný se takovému osudu vyhnout“. Při předkládání britského rozpočtu v březnu 2015 pak Osborne prohlásil, že Británie se díky úsporným opatřením znovu „postavila na nohy“. Toto tvrzení bude 7. května podrobeno zkoušce v podobě britských parlamentních voleb.
Die Confidence Fairy zwischen Ursache und Wirkung einer Politik dazwischenzuschieben, ändert die Logik der Politik nicht; es vernebelt sie lediglich eine Zeitlang. Ein Aufschwung mag trotz Sparpolitik kommen, aber nie wegen ihr. Obwohl Krugman seine Ausführungen an eine amerikanische Leserschaft richtete, trifft sie auch auf den britischen Fall perfekt zu. In einem ersten Haushalt im Juni 2010 warnte der britische Schatzkanzler George Osborne: „Am Beispiel Griechenland kann man sehen, was passiert, wenn ein Land sich seinen Problemen nicht stellt, und das ist ein Schicksal, das zu vermeiden ich entschlossen bin.“ Bei der Vorlage des britischen Haushaltes für 2015 im März behauptete Osborne, die Austerität habe Großbritannien wieder „auf die Beine gebracht“. Am 7. Mai wird über diese Behauptung bei den britischen Parlamentswahlen das Urteil gefällt.