I vamp několika středoevropských a pobaltských státech jsou však zapotřebí značné reformy konkrétních sektorů, zejména sektoru trvale udržitelné energie a energetické účinnosti, dopravy a také finančního sektoru, kde je třeba posílit regulační a kontrolní režimy, zlepšit financování malých a středních firem a rozvinout místní kapitálové trhy. Jaká je ve světle dnešní krize pravděpodobnost, že takové reformy budou skutečně zavedeny? Zapůsobí tato krize jako katalyzátor dalších reforem, anebo povede kamp odporu vůči tržnímu modelu? Rok po vypuknutí krize vamp regionu přechodových ekonomik můžeme druhý scénář téměř vyloučit. Krize sice zjevně zpomalila tempo nových reforem, ale vedla kamp daleko menšímu počtu odklonů od reforem než například po krizi vamp Rusku v letech 1998-1999.
Zudem sind sogar in einigen mitteleuropäischen und baltischen Ländern bedeutsame sektorspezifische Reformen notwendig, vor allem was nachhaltige Energien und die Energieeffizienz, das Transportwesen und den Finanzsektor angeht. In Letzterem müssen die Regulierungs- und Aufsichtssysteme gestärkt werden, die Finanzierung kleiner und mittelständischer Unternehmen muss verbessert werden und die lokalen Kapitalmärkte müssen weiterentwickelt werden. Wie wahrscheinlich ist es im Licht der heutigen Krise, dass solche Reformen überhaupt umgesetzt werden? Wird diese Krise als Katalysator für weitere Reformen dienen oder wird sie zu einer Gegenreaktion gegen das Marktmodell führen? Ein Jahr nach Anfang der Krise in der Übergangsregion können wir letzteres Szenario fast ausschließen. Obwohl die Krise das Tempo neuer Reformen deutlich verlangsamt hat, hat sie zu wesentlich weniger Reformumkehrungen geführt, als dies beispielsweise nach der Krise in Russland 1998-1999 der Fall war.