Druhý největší tropický prales nacházející se v povodí řeky Kongo se v letech 2001 až 2020 zmenšil o více než 15 milionů hektarů neboli o 8% původní plochy. Globální cíle podpory biodiverzity, jako jsou cíle dohodnuté na nedávné konferenci OSN o změně klimatu (COP26), jsou stěžejním předpokladem pro zvýšení povědomí o ztrátách ekosystému a zajištění zodpovědnosti na mezinárodní úrovni. Velká část ochranářské práce se však zákonitě musí vykonávat lokálně. Chceme-li zajistit přežití lesních biomů, musíme lidem žijícím v těchto biorozmanitých regionech umožnit soužití s okolním prostředím. Vydělávat si na živobytí v lese však není nic jednoduchého. Činnosti typu dolování a těžby dřeva jsou lukrativnější – přinejmenším krátkodobě – než například lesní hospodářství, trvale udržitelné zemědělství či ekoturistika. Nedávný výzkum dynamiky využívání půdy v brazilské Amazonii v průběhu dvou let nabízí několik poznatků, jak mohou vlády a nevládní aktéři podporovat ochranu lesů na místní úrovni. Tak především je nesmírně důležité pochopit potřeby a obavy tamních obyvatel.
Der zweitgrößte tropische Regenwald, das Kongo-Flussbecken, hat zwischen 2001 und 2020 über 15 Millionen Hektar oder 8% seiner Gesamtfläche verloren. Globale Ziele zur Förderung der Artenvielfalt wie jene, auf die sich die Länder bei der jüngsten Klimawandelkonferenz (COP26) der Vereinten Nationen geeinigt haben, sind wichtig, um Bewusstsein über den Verlust an Ökosystemen zu erzeugen und Verpflichtungen auf internationaler Ebene zu erreichen. Aber ein Großteil der tatsächlichen Schutzarbeit muss vor Ort stattfinden. Dass es den Menschen in diesen artenreichen Regionen ermöglicht wird, mit ihrer Umwelt in Einklang zu leben, ist für das Überleben der Naturräume der Wälder entscheidend. Aber den Wald als Lebenserwerb zu nutzen ist keine leichte Aufgabe. Aktivitäten wie Bergbau und Holzfällerei sind – zumindest kurzfristig – einträglicher als beispielsweise Waldmanagement, nachhaltige Forstwirtschaft oder Ökotourismus. Eine aktuelle, über zwei Jahre geführte Untersuchung der Landnutzungsdynamik im brasilianischen Amazonasgebiet bietet Einblicke, wie Regierungen und Nichtregierungsakteure den Waldschutz auf lokaler Ebene fördern können. Zunächst einmal ist es wichtig, die Bedürfnisse und Sorgen der Anwohner zu verstehen.