Vybudování vysokých celních bariér by tak mohlo připravit o práci stejně mnoho Američanů jako Mexičanů. A kdyby měly USA prudce zvýšit dovozní cla, pak by se velká část nákladů samozřejmě přenesla na spotřebitele formou vyšších cen. Obchod bude dozajista stále více prostupovat i sektorem služeb. Aplikace Mechanical Turk od firmy Amazon (pojmenovaná podle šachového stroje z osmnáctého století, v jehož útrobách byl ve skutečnosti dovedně skrytý člověk) je příkladem nové platformy umožňující zákazníkům zadávat velmi drobné konkrétní úkoly (například programování nebo přepis dat) za sazby třetího světa. Amazon to propaguje chytrým sloganem „umělá umělá inteligence“. I kdyby protekcionisté dokázali zastavit outsourcing úkolů, za jakou cenu by toho dosáhli? Internetové platformy služeb jistě regulaci potřebují, jak ukázala zkušenost s Uberem. Vzhledem k obrovskému počtu nových pracovních míst, která každý rok potřebují vytvořit Indie a Čína, i vzhledem k tomu, že internet je stále vysoce prostupný, by však bylo bláhové domnívat se, že si rozvinuté ekonomiky mohou na export služeb rázně došlápnout.
Die Errichtung hoher Handelsbarrieren könnte genauso viele US-amerikanische wie mexikanische Arbeitsplätze kosten. Und natürlich würden, wenn die USA ihre Einfuhrzölle deutlich anhöben, die Kosten großteils in Form höherer Preise an die Verbraucher weitergereicht. Der Handel wird mit Sicherheit auch den Dienstleistungssektor zunehmend durchdringen. Amazons „Mechanical Turk“ (so benannt nach dem Schachautomaten aus dem 18. Jahrhundert, in dem in Wahrheit geschickt versteckt ein Mensch saß) ist ein Beispiel für eine neue Plattform, die es den Käufern gestattet, sehr kleine, spezifische Aufgaben (zum Beispiel Programmieren oder Datentranskription) zu Dritte-Welt-Löhnen zu vergeben. Amazons cleverer Slogan lautet „künstliche künstliche Intelligenz“. Selbst wenn es den Protektionisten gelänge, das Outsourcing von Aufgaben zu verhindern – was würde das kosten? Natürlich müssen Online-Dienstleistungsplattformen reguliert werden, wie frühe Erfahrungen mit Uber gezeigt haben. Doch angesichts der enormen Zahl neuer Arbeitsplätze, die Indien und China jedes Jahr schaffen müssen, und angesichts des weiterhin hochgradig durchlässigen Internets wäre es eine Torheit, zu glauben, dass die hochentwickelten Volkswirtschaften den Export von Dienstleistungen engmaschig kontrollieren können.