Krozhodnutí vtéto otázce však nedošlo, ato zejména sohledem na Ånanční důsledky vpřípadě přijetí celoodvětvového přístupu. 20 Přibližně 63 % zemí, unichž jsou kdispozici údaje, dosáhlo Je explicitní politikou, že by EU měla zaměřovatsvou podporu na nejchudší část obyvatelstva. To představuje často velký problémvpřípaděpodporyprovzdělávacíprogramy,které zahrnují rozsáhlé reformy amnožství různých priorit, zatímco projektylze zaměřit výlučně na nejchudší obyvatele. Nezbyt-nost,alezároveň problematičnostrozšíření příležitostíina obyvatelstvo, kteréje těžko dostupné,jsou patrnější vzemích, které mají vysokou čistou míru zapsaných žáků (Bangladéš, Namibie a Tanzanie).
Eine Entscheidung wurde bisher allerdings vor allem wegen der ¨nanziellen Folgen, die mit der Annahme eines sektorweiten Ansatzes verbunden sind, nicht getroªen. Es ist explizite Politik, dass die EU ihre Hilfe auf die ärmsten Bevölkerungsteile ausrichten sollte. Diese Vorgabe erweist sich bei der Unterstützung von Bildungsprogrammen, die mit umfassenden Reformen und vielen Prioritäten verbunden sind, häufig als schwieriges Unterfangen. Projekte hingegenlassensichausschließlich auf die Erreichung der Ärmstenausrichten. Die Notwendigkeit, aberauch die Schwierigkeit, schlecht zu erreichenden Bevölke-rungsteilenebenfalls Möglichkeitenzu bieten, tritt in Ländern mit hohen Nettoeinschulungsraten(Bangladesch, Namibia und Tansania) deutlicherzutage.In Abbildung 2 und Kasten 2 wird der Fall von Namibiadargestellt, wodie Nettoeinschulungsra-teseit2000beiunter90 %stagniert, weil Bildungspolitik und -programme nichtausreichendauf die Armenausgerichtetsind.