Všechny tyto aspekty udržitelnosti jsou vzájemně provázané a komplementární a města jsou kontextem, v němž se to projevuje nejzřetelněji. Jedna z největších překážek na cestě k udržitelnosti je nerovnost. Naše ekonomiky, demokracie a společnosti za rozšiřující se trhlinu mezi bohatými a chudými platí vysokou cenu. Snad nejnespravedlivější stránkou rozšiřující se mezery v příjmech a bohatství ve velmi mnoha zemích je sílící nerovnost příležitostí. Některá města dokazují, že tyto vzorce, které jsou zhusta k vidění, nejsou plodem neměnných ekonomických zákonitostí. I ve vyspělé zemi s nejvyšší mírou nerovnosti – v USA – jsou některá města, například San Francisco a San Jose, srovnatelná s ekonomikami, jež s ohledem na rovnost příležitostí dosahují nejlepších výsledků. Za situace, kdy tolik národních vlád po celém světě vězí ve slepé uličce, se nositelem naděje stávají prozíravá města.
Alle diese Aspekte von Nachhaltigkeit sind miteinander verwoben und ergänzen einander, und Städte bieten den Kontext, in dem dieses am klarsten wird. Eines der größten Hindernisse dabei, Nachhaltigkeit herzustellen, ist die Ungleichheit. Unsere Volkswirtschaften, Demokratien und Gesellschaften zahlen einen hohen Preis für die wachsende Kluft zwischen Reich und Arm. Und der vielleicht ärgerlichste Aspekt der sich verbreiternden Kluft bei Einkommen und Vermögen in so vielen Ländern ist, dass sie die Chancenungleichheit vertieft. Einige Städte haben gezeigt, dass diese weithin beobachtbaren Muster nicht das Ergebnis unabänderlicher Wirtschaftsgesetze sind. Selbst in dem hochentwickelten Land mit der größten Ungleichheit – den USA – sind einige Städte wie San Francisco und San Jose mit den im Bereich der Chancengleichheit leistungsstärksten Volkswirtschaften vergleichbar. Angesichts der politischen Reformstaus, unter denen so viele nationale Regierungen weltweit leiden, entwickeln sich zukunftsorientierte Städte zu einem Hoffnungsstrahl.