• chráněné oblasti, jako např. lokality soustavy Natura 2000; • l d e n vd G a zdravé ekosystémy a oblast s vysokou přírodní hodnotou mimo chráněné oblasti, jako např. záplavové oblasti, mokřady, pobřežní oblasti, přirozené lesní porosty atd.; © K přirozené krajinné prvky, jako např. malé vodní toky, lesní pozemky, živé ploty, které mohou volně žijícím zvířatům sloužit jako ekologické koridory nebo nášlapné kameny; Fakt 4: Vytváření prostoru pro přírodu prostřednictvím integrovanějšího přístupu k využívání půdy Evropská zelená infrastruktura může být rozvíjena využitím různých technik. Ty mohou zahrnovat například: uměle vytvořené prvky, např. ekodukty nebo ekomosty, které mají druhům usnadnit zdolávání nepřekonatelných krajinných bariér; • multifunkční oblasti, v nichž se upřednostňuje využívání půdy způsobem, který pomáhá udržovat nebo obnovovat zdravé, biologicky rozmanité ekosystémy, před jinými činnostmi, které jsou s těmito cíli neslučitelné; • zlepšení prostupnosti krajiny, aby se mohly druhy rozšiřovat, migrovat a pohybovat, např. zavedením způsobu využívání půdy, který neohrožuje zvířata a rostliny ve volné přírodě, nebo agroenvironmentálních a lesnicko-environmentálních programů, které podporují postupy extenzivního zemědělství; oblasti, ve kterých jsou provedena opatření ke zlepšení celkové ekologické kvality a prostupnosti krajiny; • městské prvky, jako např. parky se zelení, zdi a střechy porostlé zelení, které tvoří přirozené prostředí pro biologickou rozmanitost a umožňují ekosystémům, aby fungovaly a dodávaly své služby, spojením městských, příměstských a venkovských oblastí;
Schutzgebiete, wie zum Beispiel Natura- 2000-Gebiete; • • l de intakte Ökosysteme und Gebiete von hohem Naturschutzwert außerhalb der Schutzgebiete, wie zum Beispiel Flussauen, Feuchtgebiete, Küstengebiete, Naturwälder etc.; Die Natur in stadtnahen Gebieten spielt eine große Rolle für die Defragmentierung der Landschaft Fakt 4: Der Natur Raum geben durch einen stärker integrativen Ansatz der Landnutzung künstliche Verbindungselemente, wie zum Beispiel Grünbrücken, die die Wanderung von Arten über unüberwindliche landschaftliche Barrieren erleichtern sollen; Erhöhung der Verbindungen zwischen bestehenden Naturgebieten, um der Zersplitterung von Lebensräumen entgegenzuwirken und die ökologische Kohärenz zu stärken (z. B. durch den Schutz von Hecken, Blüh- oder Brachestreifen an Äckern und kleinen Wasserläufen); multifunktionale Gebiete, in denen Landnutzungsformen, die zur Erhaltung oder Wiederherstellung intakter Ökosysteme mit großer Artenvielfalt beitragen, gegenüber anderen, destruktiveren Nutzungen bevorzugt werden; Gebiete, in denen Maßnahmen zur Verbesserung der allgemeinen ökologischen Qualität und Durchlässigkeit der Landschaft ergriffen werden; Verbesserung der Durchlässigkeit der Landschaft, um die Verbreitung und Wanderung von Arten zu unterstützen (z. B. durch die Einführung ökologisch verträglicher Landnutzungsformen oder land- und forstwirtschaftlicher Umweltprogramme, die extensive Bewirtschaftungsverfahren fördern); • urbane Landschaftselemente, wie zum Beispiel Grünflächen, Grünwände und Gründächer, die einer Vielzahl von Arten Lebensraum bieten und die durch die Vernetzung urbaner, stadtnaher und ländlicher Gebiete dazu beitragen, dass Ökosysteme intakt bleiben und weiterhin ihre Leistungen erbringen können;