Tato teorie se odvolává na hypotézu britského historika Arnolda Toynbeeho, podle něhož se impéria hroutí, protože nejsou s to reagovat na vnější výzvy. Prvním šokem bylo zintenzivnění globalizace, které přineslo spoustu nové konkurence s nízkou úrovní mezd. Ačkoliv je globalizace postupný proces, jakmile se do hry rozhodla vstoupit Čína, získal tento fenomén nový impulz. Čína je desetkrát větší než Japonsko a ani s Japonskem se nejednalo snadno. Když do hry vstoupilo Japonsko, ztratily konkurenční výhodu například německé přesné nástroje a optická zařízení. Druhým šokem byla integrace EU včetně rozšíření na sever a na jih.
Diese Theorie erinnert ein wenig an die Ideen des britischen Historikers Arnold Toynbee, wonach Weltreiche deshalb zusammenbrechen, weil sie unfähig sind, externe Herausforderungen zu meistern. Der erste Schock war die sich verstärkende Globalisierung, die eine massive Konkurrenz aus Niedriglohnländern brachte. Obwohl die Globalisierung allmählich vor sich geht, gewann sie deutlich an Kraft, als China auf den Weltmärkten erschien. China ist zehn Mal so groß wie Japan, und schon die Herausforderung durch Japan war nicht leicht zu bewältigen. Die deutsche Feinmechanik und Optik zum Beispiel verloren ihren Wettbewerbsvorsprung, als Japan auf den Plan trat. Der zweite Schock war die europäische Einigung einschließlich der nördlichen und südlichen EU-Erweiterungen.