Zejména využití dřeva z horských lesů regionu v rámci iniciativy v oblasti nadnárodního projektu rozvoje obchodu přispělo ke zvýšení povědomí o významných zdrojích regionu. MAS se také zaměřila na internetovou technologii, která nabízí rychlou a pružnou komunikační strategii usnadňující přenos poznatků do dalšího programovacího období. Tři různé tematické přístupy Další přístup, který se týká vztahu mezi místním rozvojem a kulturní krajinou, prezentoval Wolfgang Pfeerkorn, Rosinak & Partner, Rakousko. Ve svém vystoupení se zaměřil na výzkumný projekt REGALP (Regionální rozvoj a proměna kulturní krajiny: příklad Alp, hodnocení a pozměnění politiky EU a vnitrostátní politiky pro řízení vyvážené změny) www.regalp.at, který posuzuje různé scénáře pro analýzu trendů územního rozvoje alpského regionu. Výzkum je použitelný i na jiné horské regiony a zkoumá rozdíly regionálního působení v rámci daného regionu, zejména v„urbanizovanějších“ údolích ve srovnání s výše položenými oblastmi, změny sezón, migrace obyvatel a budoucí dopad změny klimatu. Na seminář byli pozváni tři odborníci s různými přístupy k„přírodním a kulturním zdrojům“, aby vyjádřili své názory. První z nich, Jean Baptiste Lanaspeze z APARE, Francie, hovořil o vzájemném působení mezi kulturními zdroji regionu a místním rozvojem, zejména co se týče architektury a krajiny dané oblasti. Zdůraznil potřebu vzdělávání obyvatel v oblasti životního prostředí, zapojování mládeže (hlavně ve formě brigád), zvyšování informovanosti, potřebu prosazovat region navázáním kontaktů s jinými regiony a zeměmi při vyvíjení podobných projektů a s tím související důležitost komerčního přístupu s využitím všech dostupných kanálů, například distributorů. Paní Martina Fleckensteinová z WWF, Německo, se zabývala problémy, kterým čelí oblasti Natura 2000 při udržování své biodiverzity a zvláště při zajišťování udržitelného roz-
Insbesondere ist das Bergholz der Region Gegenstand einer transnationalen Vermarktungsinitiative, durch die die Bekanntheit dieser regionalen Ressource überregional verbessert wurde. Einen weiteren Schwerpunkt legt die LAG auf internetgestützte Technologien, die eine schnelle und exible Kommunikationsstrategie ermöglichen, durch die im nächsten Programmplanungszeitraum der Transfer von Wissen vereinfacht werden soll. Drei unterschiedliche thematische Ansätze Ein weiterer Ansatz, der sich mit dem Zusammenhang zwischen lokaler Entwicklung und Kulturlandschaft auseinander setzt, wurde von Wolfgang Pfeerkorn, Rosinak & Partner, Österreich, vorgestellt. Ausgangspunkt seines Vortrags war das Forschungsprojekt REGALP (Regionalentwicklung und Wandel der Kulturlandschaft am Beispiel der Alpen – Neuori-entierung europäischer und nationaler Politik im Sinne einer nachhaltigen Entwicklung, www.regalp.at), bei dem Tenden-zen der räumlichen Entwicklung in den Alpen anhand unter-schiedlicher Szenarien analysiert werden. Das Konzept lässt sich auf andere Bergregionen übertragen. Untersucht werden dabei die Unterschiede in der Leistungsfähigkeit einzelner Gebiete innerhalb der Region, insbesondere der stärker „ver-städterten“ Täler im Gegensatz zu höher gelegenen Gebieten, jahreszeitliche Veränderungen, Bevölkerungswanderung und die Folgen des Klimawandels. Drei Experten mit unterschiedlichen Ansätzen zum Thema „natürliches und kulturelles Potenzial“ waren eingeladen worden, ihre Standpunkte vorzutragen. Als Erster referierte Jean Baptiste Lanaspeze von APARE, Frankreich, über die Interakti-on zwischen den kulturellen Ressourcen einer Region und der lokalen Entwicklung in einem ländlichen Kontext unter besonderer Berücksichtigung von Architektur und Landschaft. Er forderte, dass die Bewohner über die Belange ihrer Umwelt aufgeklärt und für Umweltfragen sensibilisiert und dass vor allem auch junge Menschen (insbesondere durch Freiwilli-genarbeit) eingebunden werden müssten. Außerdem gelte es, die Region „nach außen zu tragen“, indem Verbindungen zu anderen Regionen und Ländern aufgebaut und ähnliche Projekte angestoßen werden. Nicht zuletzt sei es wichtig, be-