Všichni evropští poslanci se scházejí v jednacím sále ve Štrasburku a při kratších dodatečných zasedáních v Bruselu. Zprávy schválené výbory jsou znovu projednávány, upravovány a poté je o nich hlasováno. Odrážejí ociální postoj Evropského parlamentu. Kromě zpráv přijímají evropští poslanci také tak zvaná usnesení nebo kladou otázky přímo představitelům Evropské komise a Rady týkající se aktuálních témat. Přijímají návštěvy vrcholných představitelů států a osobností z celého světa. Evropští poslanci nezasedají podle národností, ale seskupují se podle své politické příslušnosti. Aby mohla být ustanovena politická skupina, je třeba shromáždit minimální počet poslanců z různých členských států, což je podmínka, která nebrání tomu, aby zde byly zastoupeny všechny směry. Poslanci, kteří nepatří k žádné skupině, jsou nazýváni„nezařazení“. „nezařazení“.
Zusätzliche, kürzere Tagungen finden in Brüssel statt. Die in den Ausschüssen gebilligten Berichte werden auf der Tagung erneut diskutiert, abgeändert und schließlich einer neuerlichen Abstimmung unterzogen. Sie spiegeln folglich den oziellen Standpunkt des Europäischen Parlaments wider. Neben den Berichten verabschieden die Mitglieder des Europäischen Parlaments auch „Entschließungen“ oder befragen Vertreter der Europäischen Kommission oder des Rates direkt zu aktuellen Themen. Darüber hinaus empfangen sie Staatschefs und Persönlichkeiten aus aller Welt. Nicht nach Staatsangehörigkeit, sondern nach politischer Zugehörigkeit schließen sich die Abgeordneten im Parlament zusammen. Zur Bildung einer Fraktion bedarf es einer Mindestanzahl von Abgeordneten aus unterschiedlichen Mitgliedstaaten. Diese Bedingung verhindert nicht, dass in einer Fraktion die unterschiedlichsten Strömungen vertreten sind. Parlamentarier, die