Vědomé pocity rovněž závisejí na naší jedinečné lingvistické kapacitě – na schopnosti konceptualizovat a pojmenovávat naše vnitřní prožitky. Je příznačné, že angličtina má více než pětatřicet výrazů pro různé stupně strachu a úzkosti: worry, concern, apprehension, unease, disquietude, inquietude, angst, misgiving, nervousness, tension a tak dále. V důsledku toho jsou sice výzkumy na zvířatech užitečné při předvídání, jak určitý lék působí na nevědomě kontrolované symptomy, jejichž spouštěcím mechanismem jsou stimuly ohrožení, avšak pokud jde o vědomé pocity strachu či úzkosti, jsou již méně efektivní.
Bewusste Gefühle hängen außerdem von unseren linguistischen Fähigkeiten ab – den Möglichkeiten, unsere inneren Erfahrungen zu erkennen und in Begriffe zu fassen. Es ist bezeichnend, dass beispielsweise die englische Sprache mehr als drei Dutzend Worte für Angst und Sorge verschiedenster Abstufungen beinhaltet: Unruhe, Bedenken, Befürchtungen, Unbehagen, Bangigkeit, Besorgtheit, Angst, Nervosität, Spannung usw. Somit sind Tierversuche zwar nützlich, um vorherzusagen, wie ein Medikament unbewusste Symptome bedrohlicher Eindrücke beeinflussen kann, aber wenn es um bewusste Gefühle von Angst oder Besorgnis geht, sind sie weniger effektiv.