Například španělské desetileté dluhopisy se stále obchodují za nižších úrokových sazeb než americké obligace. Otázkou je, jak dlouho tento relativní klid vydrží. Všeobecně se předpokládá, že nová řecká vláda, která si nebere servítky, nebude mít mnoho na vybranou a bude nucena zůstat u programu strukturálních reforem po své předchůdkyni, možná výměnou za mírné uvolnění fiskální přísnosti. Nicméně politické, sociální a ekonomické dimenze vítězství Syrizy jsou příliš významné a nelze je přehlížet. Skutečně nelze zcela vyloučit tvrdý odchod Řecka od eura, natož regulaci kapitálu, která v důsledku povede k tomu, že v Řecku bude mít euro nižší hodnotu než jinde. Někteří tvůrci politik v eurozóně jsou si zřejmě jistí, že ochod Řecka od eura, ať tvrdý či měkký, už pro ostatní země na periferii nepředstavuje ohrožení.
Die spanischen Anleihen mit zehnjähriger Laufzeit werden immer noch zu Zinsen gehandelt, die unter denen der US-Staatsanleihen liegen. Die Frage ist, wie lang diese relative Ruhe bestehen bleibt. Allgemein wird angenommen, Griechenlands neue Feuer speiende Regierung habe kaum eine andere Wahl, als das Programm der Strukturreformen ihrer Vorgänger weiter zu führen, um als Gegenleistung dafür vielleicht eine leichte Lockerung der Haushaltssparprogramme zu bekommen. Trotzdem aber sind die politischen, sozialen und wirtschaftlichen Dimensionen des Syriza-Sieges zu bedeutsam, um sie zu ignorieren. Ein hartes griechisches Ausscheiden aus der Eurozone („Grexit“) kann unmöglich völlig ausgeschlossen werden, und viel weniger noch Kapitalkontrollen, die praktisch dazu führen könnten, dass ein in Griechenland erwirtschafteter Euro im Ausland weniger wert ist. Einige Politiker der Eurozone scheinen zuversichtlich, dass ein weicher oder selbst ein harter griechischer Ausstieg aus dem Euro für die anderen Peripherieländer keine Bedrohung mehr darstellen würde.