Ale než se začneme plácat radostí po zádech, spálili jsme 151 megawatthodin energie konstrukcí tohoto domu, přestože tam už dům předtím stál. A otázka tedy zní: Jaká je návratnost takové energetické investice? Takže, pokud porovnám dlouhodobou spotřebu mého energeticky málo náročného domu s tím původním, energeticky neefektivním, vrátí se mi investice zhruba za šest let. Kdybych se rozhodla přestavět starý dům tak, aby byl více energeticky efektivní, v takovém případě - čistě pro srovnání - se mi vrátí investice zhruba za 20 let. A kdybych nedala pozor na navázanou energii, trvalo by to přes 50 let v porovnání s přestavěným původním domem. Pojďme se podívat, co to vlastně znamená.
Doch bevor wir uns zu sehr auf die eigene Schulter klopfen: Wir haben 151 MWh Energie aufgewandt, um dieses Haus zu bauen, an dessen Stelle zuvor bereits ein anderes Haus stand. Es stellt sich also die Frage: Wie können wir diesen Energieverbrauch ausgleichen? Wenn ich den Energie-Aufwand meines neuen Hauses hochrechne und ihn mit dem des alten, nicht-energiesparsamen Hauses vergleiche, gleicht es sich in ungefähr sechs Jahren aus. Hätte ich nun das alte Haus eventuell umgerüstet, um eine höhere Energie-Effizienz zu erreichen, dann würde es mehr als 20 Jahre dauern, die Rentabilitätsschwelle zu erreichen. Und wenn ich nicht auf Energierückgewinnung geachtet hätte, hätten wir, verglichen mit dem verbesserten Haus, über 50 Jahre benötigt, um den Break-Even-Punkt zu erreichen. Was heißt das?