Příčiny jsou spletité, ale součástí vysvětlení musí být ochablý odraz v mezinárodním obchodu. V minulosti byla expanze obchodu hlavním motorem růstu světa. Dnes však zaostává za zotavením výstupu (který je sám skromný), protože se vytrácí onen typ politického řádu vstřícného ke globalizaci. Jedním symptomem tohoto vývoje je skutečnost, že ani po 14 letech se nepodařilo uzavřít kolo obchodních jednání započaté v Dauhá. Obchodní a měnové dohody stále vznikají, ale mají čím dál častěji podobu spíše regionálních a dvojstranných ujednání než mnohostranných úmluv, a tak slouží širším geopolitickým cílům. Například Transpacifické partnerství (TPP), dojednávané v režii USA, je namířeno proti Číně; čínská Nová hedvábná stezka je pak reakcí na vyloučení země z dvanáctičlenného TPP. Možná že se tyto regionální dohody projeví jako krok k širšímu volnému obchodu.
Die Gründe dafür sind komplex, aber ein Teil der Erklärung besteht im schwachen Aufschwung des internationalen Handels. In der Vergangenheit war die Expansion des Handels der wichtigste Wachstumsmotor. Diese bleibt nun aber hinter der Erholung der Produktion zurück (die ihrerseits bescheiden ausfällt), weil die für die Globalisierung vorteilhafte globale politische Ordnung verschwindet. Ein Symptom dieser Entwicklung ist das Scheitern der Doha-Runde der Handelsgespräche nach 14 Jahren der Verhandlungen. Es werden nach wie vor Handels- und Währungsabkommen erzielt, jedoch weniger in Form multilateraler Vereinbarungen als vielmehr in Form regionaler und bilateraler Übereinkommen, die umfassenderen geopolitischen Zielen dienen. Die von den USA angeführte Transpazifische Partnerschaft beispielsweise richtet sich gegen China. Und Chinas neue Seidenstraße-Initiative ist die Reaktion auf seinen Ausschluss aus der 12 Länder umfassenden TTP. Vielleicht werden sich diese regionalen Übereinkünfte als ein Schritt in Richtung eines sich ausweitenden Freihandels erweisen.