bídnout žákům dodatečné hluboké znalosti a vytvo­řit úvod k akademickému studiu. Zhruba dvě třetiny všech kurzů jsou vyučovány na základní úrovni. Žáci si musí vybrat alespoň dva kurzy na pokročilé úrov­ni, z nichž jedním musí být němčina nebo pokročilá výuka cizího jazyka, matematiky nebo některý před­mět z přírodních věd. Pokud si žák vybere němčinu na pokročilé úrovni, musí být jedním ze čtyř před­mětů tvořících zkoušku Abitur buď matematika nebo cizí jazyk. Jako druhý prokročilý kurz lze nabídnout nové předměty, jejichž výuka začíná na vyšší úrovni gymnázia, mimo jiné cizí jazyky nebo odborné před­měty. V některých spolkových zemích je výběr po­kročilých kurzů omezen určitými předem stanove­nými kombinacemi. Hodnocení a kvalifikace Na úrovni gymnasiale Oberstufe se výsledky žáků hodnotí bodovým systémem, který odpovídá běžně užívané stupnici šesti známek (viz 3.2) Předměty jsou zařaze­ny do tří široce definovaných skupin:
Die gymnasiale Oberstufe umfaßt die Jahrgangs stufen 11-13 (in vier Ländern die Jahrgangsstufen 10-12 bzw. 11-12). Zugangsvoraussetzung ist die Berechtigung zum Besuch der gymnasialen Oberstufe, die in der Regel am Ende der 10. Jahrgangs stufe des Gymnasiums oder bei vergleichbaren Anforderungen an anderen Schularten des Sekundarbereichs I erworben werden kann. Aufbauend auf dem Unterricht im Sekundarbereich I treten nach einer Übergangszeit in der 10. bzw. 11. Jahrgangsstufe in der Qualifikationsphase Kurse an die Stelle des Klassenverbandes. Obwohl Verpflichtungen für einzelne Fächer bzw. Fächergruppen bestehen bleiben, hat der Schüler nun umfangreiche Möglichkeiten der individuellen Schwerpunktbildung aufgrund eines erweiterten Fächerangebots. Die Schulfächer sind nach dem Prinzip der Affinität jeweils einem Aufgabenfeld zugeordnet. Dabei handelt es sich um: Punkten je nach Notentendenz; - das gesellschaftswissenschaftliche Aufgabenfeld, - das mathematisch-naturwissenschaftlich-technische Aufgabenfeld.