Rada Guvernérů dále naznačila, že je připravena čelit proinflačním rizikům důsledným jednáním ve správný okamžik tak, aby zabránila promítání sekundárních dopadů prostřednictvím tvorby mezd a cen ve střednědobém horizontu. DALŠÍ ÚPRAVA NASTAVENÍ MĚNOVÉ POLITIKY V PRVNÍM POLOLETÍ ROKU 2007Nově získané údaje na začátku roku dále podpořily oprávněnost zvyšování úrokových sazeb v roce 2006. Tyto údaje potvrdily zejména názor, že rizika zůstávají v podmínkách pokračujícího rychlého růstu hospodářské aktivity v eurozóně proinflační. Pokud jde o vývoj cen, meziroční inflace měřená HICP zůstala na začátku roku na úrovni 1,9 %, a byla tudíž v souladu s definicí cenové stability ECB. Pokles celkové inflace od léta 2006 byl způsoben především nižšími cenami energií. Rada guvernérů zdůraznila význam střednědobého náhledu a odhlédnutí od možné volatility inflace v průběhu roku 2007 při hodnocení výhledu cenového vývoje. V makroekonomických projekcích sestavených odborníky ECB v březnu 2007 byla horní hranice rozpětí prognózy inflace pro rok 2007 mírně nižší než v projekcích odborníků Eurosystému z prosince 2006, což z velké míry odráželo významný pokles cen ropy. Průměrný meziroční růst inflace měřené HICP se měl v roce 2007 pohybovat mezi 1,5 a 2,1 % a v roce 2008 mezi 1,4 a 2,6 %.
Der EZB-Rat verfolgte die monetäre Entwicklung daher mit besonderer Aufmerksamkeit, auch im Hinblick darauf, die kürzerfristige Reaktion der Finanzinstitute, privaten Haushalte und Unternehmen auf die Finanzmarktunruhen in der zweiten Jahreshälfte 2007 besser zu verstehen. WEITERE ANPASSUNG DES GELDPOLITISCHEN KURSES IM ERSTEN HALBJAHR 2007Zu Beginn des Jahres wurde die Angemessenheit der im Jahr 2006 gefassten Zinsbeschlüsse durch neue Daten untermauert. Die neuen Daten bestätigen insbesondere die Auffassung, dass die Preisstabilität bei anhaltend kräftigem Wirtschaftswachstum im Euroraum nach wie vor Aufwärtsrisiken ausgesetzt war. Um den sowohl aus der wirtschaftlichen als auch der monetären Analyse hervorgehenden Aufwärtsrisiken für die Preisstabilität entgegenzuwirken, beschloss der EZB-Rat im März und Juni 2007, die Leitzinsen um jeweils 25 Basispunkte zu erhöhen. Nach dem Ausbruch der Finanzmarktturbulenzen Anfang August 2007 waren die Wirtschaftsaussichten im Eurogebiet angesichts der gestiegenen Volatilität und der Risikoneubewertung an den Finanzmärkten mit einer höheren Unsicherheit als üblich verbunden. Vor diesem Hintergrund und ungeachtet der Auffassung, dass mittelfristig nach wie vor deutliche Aufwärtsrisiken für die Preisstabilität bestanden, erachtete der EZB-Rat es als zweckmäßig, weitere Informationen zu sammeln und neue Daten sorgfältig zu prüfen, bevor weitere Schlussfolgerungen bezüglich der Geldpolitik gezogen werden konnten. Unter gebührender Berücksichtigung der gestiegenen Unsicherheit beließ der EZB-Rat daher die Leitzinsen in der zweiten Jahreshälfte unverändert.