Bude-li tento růst odpovídat tempu, které předpovídá Organizace OSN pro výživu a zemědělství, pak to silně omezí naši obranyschopnost vůči vzestupu teplot na apokalyptickou úroveň. Na Konferenci OSN o klimatických změnách (COP23), která se v listopadu uskutečnila v německém Bonnu, bylo několika agenturám OSN vůbec poprvé nařízeno, aby spolupracovaly v otázkách souvisejících se zemědělstvím, včetně hospodaření s dobytkem. Tento krok je vítaný z řady důvodů, ale zejména proto, že začne odhalovat střety zájmů, které jsou v globálním agrobyznysu rozšířené. Zástupci masného a mlékárenského průmyslu ve snaze vyhýbat se zodpovědnosti za stav klimatu už dlouho tvrdí, že rozšiřování produkce je nezbytné pro zajištění potravinové bezpečnosti. Argumentují přitom tím, že velké korporace dokážou produkovat maso či mléko efektivněji než pastýř v Africkém rohu či drobný chovatel v Indii.
Falls dieses Wachstum mit dem von der Welternährungsorganisation prognostizierten Tempo abläuft, wird dies unsere Fähigkeit, einen Temperaturanstieg auf apokalyptisches Niveau zu verhindern, untergraben. Auf der UN-Klimakonferenz (COP23) in Bonn im vergangenen Monat wurden erstmals mehrere UN-Agenturen angewiesen, im Bereich Landwirtschaft, einschließlich der Nutztierhaltung, zusammenzuarbeiten. Dieser Schritt ist aus vielen Gründen begrüßenswert, insbesondere jedoch, weil er dazu beitragen wird, die zahlreichen dem globalen Agrarhandel innewohnenden Interessenkonflikte aufzudecken. Um sich ihrer Verantwortung für das Klima zu entziehen, argumentieren die Fleisch- und Milchbranchen seit langem, dass eine Ausweitung der Produktion zur Sicherung der Lebensmittelversorgung notwendig ist. Großunternehmen, so insistieren sie, können Fleisch oder Milch effizienter produzieren als Hirten am Horn von Afrika oder Kleinproduzenten in Indien.