Největší nárůst se předpokládá v Africe (24 %), a dále ve východním Středomoří (23 %) (22). Evropa bude pravděpodobně čelit narůstajícímu problému nově či znovu se objevujících infekčních nemocí, které jsou významně ovlivněny teplotními nebo srážkovými Vazby mezi problémy životního prostředí jsou zvláště patrné v přímém sousedství Evropy V rámci EPS jsou i za hranicemi EU postupně implementovány příslušné nástroje EU – Námořní politika EU, tzv. rámcová směrnice o vodní politice a vývoj Sdíleného informačního systému o životním prostředí (SEIS) – které mají pomoci zefektivnit úsilí v oblasti životního prostředí. Byly také vytvořeny a postupně implementovány mezinárodní právní nástroje řešící společné přeshraniční problémy – například Úmluva o dálkovém znečišťování ovzduší přecházejícím hranice států (CLRTAP) a Úmluva o ochraně a využívání hraničních vodních toků a mezinárodních jezer, které zahrnují i východní sousedy.
Der größte Anstieg wird in Afrika prognostiziert (24%), gefolgt vom östlichen Mittelmeerraum (23%) (22). Die Wahrscheinlichkeit besteht, dass Europa zunehmend mit dem Problem neuer oder wieder ausbrechender Infektionskrankheiten aufgrund von Temperatur- oder Niederschlagsveränderungen, Verlust von Lebensraum und ökologischer Die Beziehungen zwischen den ökologischen Herausforderungen sind in der direkten Nachbarschaft Europas besonders augenfällig Im Rahmen der ENP werden maßgebliche EU-Rechtsakte – die EU-Meerespolitik, die Wasserrahmenrichtlinie und die Erarbeitung eines Gemeinsamen Europäischen Umweltinformationssystems (SEIS – Shared Environmental Information System) – schrittweise über die Grenzen der EU hinaus umgesetzt, um die Effizienz der umweltpolitischen Bemühungen zu erhöhen. Internationale Rechtsinstrumente zur Bewältigung gemeinsamer, grenzüberschreitender Probleme, wie das Genfer Luftreinhalteübereinkommen (UNECE/LRTAP Convention) oder die grenzüberschreitende UNECE-Wasserkonvention, die auch für die östlichen Nachbarn gilt, wurden ebenfalls erarbeitet und schrittweise realisiert.