Co zdroje, jež si separatisté vezmou s sebou, anebo narušení stavu věcí způsobené v zemi, z níž odcházejí? Tak například vítězné mocnosti první světové války se sice dovolávaly principu sebeurčení, ale po rozpadu rakouskouherské říše v roce 1918 se Sudety staly součástí Československa, třebaže tamní obyvatelé hovořili německy. Po Mnichovské dohodě v roce 1938 se sudetští Němci od Československa odtrhli a připojili se k Německu, což znamenalo, že hornaté pohraničí se dostalo pod německou kontrolu – pro českou obranu děsivá rána. Podobně, když se východní Nigérie v 60. letech rozhodla, že se chce odštěpit a vytvořit stát Biafra, ostatní Nigerijci byli proti, zčásti proto, že v Biafře se nacházela většina nigerijské ropy. Argumentovali tím, že ropa patří veškerému nigerijskému lidu, nejen východní oblasti. Po roce 1989 otázka sebeurčení začala být opět naléhavá v bývalém Sovětském svazu a ve východní Evropě. Na Kavkaze požadovali na základě sebeurčení vlastní stát Ázerbájdžánci, Arméni, Gruzínci, Abcházové a Čečenci. V Jugoslávii si nezávislou republiku na počátku 90. let zdárně vydobyli Slovinci, Srbové a Chorvaté, ale Muslimové v Bosně-Hercegovině byli méně úspěšní.
Was ist mit den Ressourcen, die die Sezessionisten mitnehmen, oder mit dem Bruch, den sie in dem Land hervorrufen, das sie verlassen? Die Siegermächte des Ersten Weltkriegs beriefen sich beispielsweise auf das Prinzip des Selbstbestimmungsrechts, doch wurde nach der Zerschlagung des Kaisertums Österreich-Ungarn 1918 das Sudetenland an die Tschechoslowakei angegliedert, obwohl seine Bewohner Deutsch sprachen. Nach dem Münchner Abkommen 1938 spalteten sich die Sudetendeutschen von der Tschechoslowakei ab und schlossen sich Deutschland an, was bedeutete, dass die bergige Grenze unter deutsche Kontrolle fiel – ein schrecklicher Verlust für die tschechische Verteidigung. Als der Osten Nigerias in den 60er Jahren des 20. Jahrhunderts beschloss, er wolle sich abspalten und den Staat Biafra gründen, leisteten die anderen Nigerianer ähnlichen Widerstand, teilweise weil ein Großteil des nigerianischen Öls in Biafra lag. Sie argumentierten, das Öl gehöre allen nigerianischen Bürgern, nicht nur der östlichen Provinz. Nach 1989 wurde die Frage der Selbstbestimmung in der ehemaligen Sowjetunion und Osteuropa wieder akut. Im Kaukasus forderten die Aserbaidschaner, Armenier, Georgier, Abchasen und Tschetschenen auf der Grundlage des Selbstbestimmungsrechts jeweils einen eigenen Staat. In Jugoslawien gelang es den Slowenen, Serben und Kroaten in den frühen 90er Jahren unabhängige Republiken für sich abzustecken, aber die Muslime in Bosnien-Herzegowina waren weniger erfolgreich.