Výši přímého a nepřímého financování je třeba posuzovat ve vztahu k národnímu systému studentských příspěvků (obr. C9 a C10) a finanční pomoci studentům na terciární úrovni (obr. D1 a D6), jakož i k dalším faktorům, jako jsou mobilita studentů nebo jejich sociální postavení či věk. V zemích, kde nejsou určité programy terciárního vzdělávání k dispozici a studenti ve velkém počtu studují v zahraničí (Kypr, Malta a Lichtenštejnsko), může podíl nepřímého financování též částečně záviset na tom, zda je finanční pomoc studentům přenositelná. Preferování nepřímého financování (tj. finanční pomoci studentům) může studenty podněcovat k tomu, aby se stali finančně nezávislými nebo aby si prodlužovali studium. Například Dánsko a Norsko patří mezi země, kde je 15 % studentů v terciárním vzdělávání starších 35 let (obr. B4).
Tatsächlich könnte man sagen, dass diese Art des Darlehens zu einem Zuschuss wird, wenn die Studierenden ihren Studiengang fristgerecht abschließen. Erwerben sie ihren Abschluss mindestens zwei Monate vor Ende der Förderungsdauer, werden ihnen 967 EUR-KKS erlassen. In den Niederlanden müssen „umwandelbare Darlehen“ (Abbildung D3) nicht zurückgezahlt werden, wenn die Studierenden ihr Studium innerhalb von weniger als 10 Jahren abschließen. In Luxemburg werden „Förderprämien" an Studierende gezahlt, die ihr Studium im vorgesehenen Zeitraum abschließen. Diese Prämien verringern die Darlehenssumme, die der Studierende zurückzahlen muss. In sechs Staaten (Spanien, Frankreich, Lettland, Rumänien, Slowakei und Finnland), sind die Rückzahlungen nicht proportional zum Einkommen (Abbildung D7), und die Schulden können nicht aufgrund förmlicher Regelungen erlassen oder gemindert werden. In Ungarn und Island schließlich können die Schulden weder verringert noch erlassen werden, doch die Rückzahlungen sind proportional zum Einkommen.