Tyto intervence zahrnují poradenství, zvyšování motivace, kognitivně-behaviorální terapii, vedení případu, skupinovou a»rodinnou terapii a»prevenci relapsu. Většinou je poskytují podle podmínek dané země veřejné instituce nebo nevládní organizace. V»roce 2008 odhadovali odborníci v»devíti ze 27 sledovaných zemí, že na tento typ léčby není žádná čekací doba. V»dalších deseti zemích národní odborníci odhadovali, že průměrné čekací doby nejsou delší než jeden měsíc. V»Norsku se průměrná čekací doba odhaduje na deset týdnů, zatímco v»Dánsku zákon stanoví, že léčba musí být zahájena do 14»dnů. Odborníci ze sedmi zemí nedokázali poskytnout žádný odhad. K»dispozici jsou údaje o»přibližně 42»000 uživatelích drog, kteří v»Evropě během roku 2008 nastoupili protidrogovou léčbu v»lůžkovém zařízení.
Diese Maßnahmen umfassen Beratung, Motivationssteigerung, kognitive Verhaltenstherapie, Fallmanagement, Gruppen- und Familientherapie sowie Rückfallprävention. Je nach Land wird diese Behandlungsform größtenteils von staatlichen Einrichtungen oder von Nichtregierungsorganisationen erbracht. Im Jahr 2008 schätzten Sachverständige aus neun der 27 Berichtsländer, dass für diese Form der Behandlung keine Wartezeiten bestehen. In zehn weiteren Ländern äußerten die nationalen Sachverständigen in Schätzungen, dass die durchschnittliche Wartezeit nicht mehr als einen Monat beträgt. In Norwegen wird die durchschnittliche Wartezeit auf zehn Wochen geschätzt, während in Dänemark gesetzlich vorgeschrieben ist, dass die Behandlung innerhalb von 14 Tagen aufgenommen werden muss. Sachverständige aus sieben Ländern konnten hierzu keine Schätzwerte vorlegen. Tschechische Republik) wurde die durchschnittliche Wartezeit auf weniger als einen Monat geschätzt.