Komise poukazuje na to, že investice do výzkumu a vývoje léčiv proti chorobám, jimiž převážně trpí chudí lidé, mohou mít nedozírnou společenskou návratnost, a to nejen díky nedávným vědeckým průlomům (např. zmapování genomu parazita způsobujícího malárii), ale i proto, že do těchto oblastí se zatím investuje žalostně málo. Malárie má na svědomí zhruba tři procenta světové nemocnosti, ale na biolékařský výzkum a vývoj této choroby připadá celosvětově jen jedna šestina procenta, především proto, že většina obětí malárie je chudá a je tudíž soukromým sektorem přehlížena. Komise doporučuje celou řadu opatření na podporu výzkumu a vývoje léků proti chorobám chudých, například sponzorské výdaje do výzkumu ve výši zhruba tří miliard dolarů ročně čili pěti procent globálních celkových výdajů v této oblasti. Klíčovým mechanismem v tomto směru by se mohl stát Globální fond na potírání AIDS, tuberkulózy a malárie, který počátkem tohoto roku inicioval generální tajemník OSN Kofi Annan a který zahájí svou činnost počátkem roku 2002. Programy se budou koncipovat na národních úrovních, načež budou předkládány novému fondu, který jim po odsouhlasení poskytne finanční krytí. Komise tudíž vyzývá všechny země, které jsou potencionálními příjemci této pomoci, aby ustavily národní komise, jež budou vytyčovat dlouhodobé zdravotní priority a strategie, jež si zaslouží sponzorské financování. Paradoxem globální ekonomiky je, že bohaté země jsou nyní tak bohaté a chudé země tak chudé, že i malé příspěvky mohou doslova dělat zázraky. Jediný cent z každé desetidolarovky by dokázal vyřešit také zoufalou situaci ve školství a vzdělávání.
Die Kommission stellt fest, dass F&E-Investitionen im Bereich Krankheitsbekämpfung in armen Ländern einen enormen sozialen Ertrag erwarten lassen, und zwar nicht nur aufgrund der wissenschaftlichen Durchbrüche der letzten Zeit (wie beispielsweise die Entschlüsselung des Genoms des Malaria-Parasiten), sondern auch, weil momentan so wenig in diesem Bereich investiert wird. Obwohl ungefähr drei Prozent der weltweiten Krankheitslast auf das Konto von Malaria gehen, belaufen sich die F&E-Aufwendungen dafür in der biomedizinischen Forschung nur auf 0,17 %. Dies vor allem deshalb, weil es sich bei den meisten Malaria-Opfern um nicht begüterte Menschen handelt, die von der Privatwirtschaft deshalb ignoriert werden. Die Kommission befürwortet daher eine Reihe von Maßnahmen zur Verstärkung von F&E-Investitionen in die Krankheitsbekämpfung in armen Ländern, wozu auch F&E-Ausgaben in der Höhe von ca. 3 Milliarden Dollar, oder fünf Prozent der weltweiten jährlichen Ausgaben, gehören. Der neue, im Vorjahr von UN-Generalsekretär Kofi Annan initiierte Globale Fonds zur Bekämpfung von Aids, Tuberkulose und Malaria, der seine Arbeit heuer aufnehmen wird, könnte sich als richtungsweisendes Instrument erweisen. Programme werden auf staatlicher Ebene erarbeitet und mit dem Ersuchen um finanzielle Unterstützung bei dem neuen Fonds eingereicht. Die Kommission ruft jedes potenzielle Empfängerland auf, eigene nationale Kommissionen zu bilden, um förderungswürdige langfristige Strategien und Prioritätenlisten zur Verbesserung der Gesundheitssituation zu erarbeiten, die dann von Geberländern finanziell unterstützt werden. Das Paradoxon der globalen Wirtschaft ist, dass reiche Länder heutzutage so reich sind und arme Länder so arm, dass selbst kleine Zuwendungen der Reichen an die Armen Wunder bewirken können. Ein Cent pro zehn verdienter Dollars könnte bereits einen historischen Durchbruch im Gesundheitsbereich bedeuten.