Pokud se s tím Evropa již nyní stěží vyrovnává, jak to bude vypadat dál? Ve 20. století se průměrná teplota v Evropě zvýšila o 0,95 °C, zatímco celosvětově došlo ke zvýšení o 0,76 °C. Jednotlivá roční období jsou však nyní nejen teplejší a chladnější, ale také sušší a deštivější. V Evropě dochází k určitému kontrastnímu vývoji, kdy sever je srážkově bohatší (o 10–40 % od roku 1900) a jih je sušší (až o 20 % od roku 1900). Na jedné straně záplavy a na druhé straně extrémní sucha mají značný dopad na zemědělství a vodní zdroje. Pokud to tak půjde dál, situace může být jen horší. Dopad na ekonomiku je také patrný. Až 79 % hospodářské ztráty v důsledku katastrof je zaviněno extrémním počasím.
Wenn Europa aber jetzt schon mit dieser Entwicklung ringt, wie wir des dann künftig aussehen? Im 20. Jahrhundert ist die Temperatur in Europa um 0,95 °C angestiegen – das ist mehr als der weltweite Schnitt von 0,76 °C. Uns erwarten nicht nur heißere und kältere Jahreszeiten, sondern auch feuchtere und trockenere. In Europa bildet sich ein Kontrast heraus: Im Norden wir des feuchter (10-40 % seit 1900) und im Süden trockener (bis zu 20 % seit 1900). Die Folgen – auf der einen Seite Überschwemmungen, auf der anderen Seite Dürren – wirken sich drastisch auf Landwirtschaft und Wasserressourcen aus. Setzt sich der Trend fort, kann die Situation nur dramatischer werden. Auch die Wirtschaft ist betroffen: Extreme Wetterbedingungen gelten als Ursache für 79 % der wirtschaftlichen Verluste durch Katastrophen.