Tyto dva prahy na sebe vzájemně působí: čím více živin je ve vodě, tím méně rybolovu je zapotřebí k tomu, aby „obrátil“ systém do řasového stavu; a čím méně je v moři ryb, tím méně je ke stejnému výsledku zapotřebí živin. Se změnami životního prostředí se navíc mohou tyto prahy posouvat. V případě korálových útesů prahy živin i počtu ryb klesají s tím, jak se zvyšuje teplota moří a oceány se okyselují. S dalším pokračováním klimatických změn budou stále menší postupné vzestupy koncentrací živin a poklesy stavů ryb obracet korálové útesy do řasových stavů.
Diese beiden Schwellen interagieren miteinander: je mehr Nährstoffe anwesend sind, desto weniger Fische sind notwendig, um das System in den Algenzustand zu „kippen“ und je weniger Fische es gibt, desto weniger Nährstoffe sind nötig, um denselben Zustand zu erreichen. Überdies können sich bei veränderten Umweltbedingungen auch diese Schwellenwerte ändern. Um bei dem Beispiel des Korallenriffs zu bleiben: steigen die Meerestemperaturen und wird das Meerwasser saurer, sinken die Schwellen für Nährstoffe und auch für Fische. Angesichts des voranschreitenden Klimawandels kippen also Korallenriffe auch in den Algenzustand, wenn der Anstieg des Nährstoffgehalts und die Reduktion der Fischbestände geringer ausfallen.