Plán uzavřít velké množství základen ovšem prošel naprostou většinou hlasů, jakmile se šéfové Kongresu dohodli, že předloží jeden jediný seznam základen, které by se měly zrušit, a že seznam bude možné při hlasování přijmout nebo zamítnout, ovšem bez možnosti jeho úprav. Záležitost ekonomické liberalizace by zavedením podobných strategií značně pokročila. Pracovníci v elektrárenství by například zjistili, že coby spotřebitelé získají díky nižším cenám v hospodářství víc než jen kompenzaci rent, o něž přišli ve svých firmách. Princip velkého třesku vytváří hmotný zájem pracovníků na liberalizaci a tak činí prosazení deregulace politicky snazší. Deregulace trhu produktů nabízí ještě jeden přínos: napomáhá liberalizaci trhu práce. Důkazy shromážděné OECD prokazují přímou úměru existující napříč kontinenty mezi úrovní hospodářské soutěže na trhu produktů a mírou, do jaké směrnice na trhu práce zvyšují moc pracovníků při jednání s firmami. Vyjednávání se většinou týká rozdělování nadměrných rent mezi firmy a jejich zaměstnance.
Doch gelang es ein Programm, das die Schließung gleich mehrere Militärstandorte vorsah, mit überwältigender Mehrheit durchzusetzen. Die Kongressführung hatte sich schließlich entschlossen, nur eine einzige Liste solcher Standorte vorzulegen. Der Liberalisierung der Wirtschaft wäre viel geholfen, wenn man auf ähnliche Strategien zurückgriffe. Zum Beispiel würden die Kraftwerksarbeiter als Verbraucher feststellen, dass die in der Wirtschaft durchweg sinkenden Preise den Verlust der Teilhabe an der Zusatzrendite ihrer Firmen mehr als wett machen werden. Die urknall-artige Herangehensweise lässt Arbeiter an der Liberalisierung teilhaben und macht damit die Deregulierung politisch leichter durchsetzbar. Die Deregulierung der Erzeugermärkte hat einen zusätzlichen Vorteil: sie fördert auch die Liberalisierung des Arbeitsmarktes. Beweise, welche die OECD aus verschiedenen Ländern zusammen getragen hat, zeigen einen starken positiven Zusammenhang zwischen dem Grad von Wettbewerb auf den Erzeugermärkten und dem Umfang, in dem Arbeitsmarktregulierungen die Macht der Arbeiter in ihren Auseinandersetzungen mit den Firmen stärken. Die Verhandlungen beziehen sich zum größten Teil auf die Verteilung der Zusatzrendite zwischen der Firma und ihrer Belegschaft.