Ukazuje se, že se na něm podílelo devět různých přírodních faktorů, z nich některé velmi mírné, které působily proti této společnosti: spad sopečného prachu, nadmořská výška, množství srážek. Jedním z nepatrných vlivů je, že důležitým zdrojem živin pro pacifický ostrovní ekosystém je spad kontinentálního prachu ze střední Asie. Na Velikonoční ostrov ho ze všech pacifických ostrovů spadne nejméně, živiny z půdy se tu proto vyčerpají rychleji. O tom jsme ale až do roku 1999 vůbec nevěděli. Některé společnosti proto mají kvůli nepatrným rozdílům prostředí blíže k zániku než jiné. A ještě jedno poslední zobecnění. Na Kalifornské univerzitě přednáším studentům nižších ročníků o rozpadech civilizací. Ti studenti vůbec neumí pochopit, jak je možné, že si lidé neuvědomovali, kam jejich společnost spěje? Jak mohli lidé na Velikonočním ostrově vykácet úplně všechny stromy?
Es stellt sich heraus, dass etwa neun verschiedene Umweltfaktoren, davon einige ziemlich subtile, gegen die Bewohner der Osterinsel arbeiteten, und dazu gehören Fallout vulkanischer Tephra, Breitengrad, Regenfälle. Vielleicht der subtilste Faktor ist, dass ein wichtiger Eintrag von Nährstoffen, der die Inselwelten im Pazifik schützt, aus dem Niederschlag kontinentalen Staubes aus Zentralasien stammt. Die Osterinsel hat von allen pazifischen Inseln den geringsten Staubeintrag aus Asien zur Wiederherstellung ihrer Böden. Aber diesen Faktor kennen wir erst seit 1999. So sind also einige Gesellschaften aufgrund subtiler Umweltfaktoren fragiler als andere. Und dann schließlich noch eine weitere Generalisierung. Denn ich unterrichte gerade Studenten an der UCLA über diese Kollapse von Gesellschaften. Und was meine UCLA-Studenten wirklich nicht verstehen können, ist, warum diese Gesellschaften nicht sehen konnten, was sie taten? Wie konnten die Bewohner der Osterinsel ihre Umwelt abholzen?