Problém dál komplikují nerovné podmínky v přístupu k lékům, jejich nadměrné užívání a špatné sanitační služby. A když antibiotika používají zemědělci k urychlování růstu kuřat a dalších hospodářských zvířat, lékově rezistentní bakterie nacházejí nové cesty k pronikání do životního prostředí. Ve snaze tyto výzvy řešit Světová zdravotnická organizace v roce 2017 rozdělila antibiotika do tří skupin a vydala metodické pokyny, jak by se každá skupina měla používat k léčbě 21 nejčastějších infekcí. Například první skupinu tvoří léky, které by měly být pacientům vždy k dispozici, nejlépe na předpis. Do této skupiny patří amoxicilin, prioritní lék proti infekcím dýchacích cest u dětí. Druhá kategorie zahrnuje karbapenemy, které jsou, jak loni zjistila má pacientka, čím dál častěji neúčinné.
Ungleichheiten beim Zugang zu Medikamenten, übertriebene Nutzung und schlechte sanitäre Einrichtungen komplizieren das Problem zusätzlich. Und wenn Landwirte Antibiotika nutzen, um das Wachstum ihrer Hühner oder sonstigen Viehs zu beschleunigen, finden medikamentenristente Erreger neue Wege in die Umwelt. Im Jahr 2017 hat die Weltgesundheitsorganisation (WHO) in dem Bemühen, diese Herausforderungen in Angriff zu nehmen, Antibiotika in drei Gruppen eingeteilt und Leitlinien dafür erlassen, wie jede dieser Klassen von Medikamenten zur Behandlung der 21 häufigsten Infektionen verwendet werden sollte. Die erste Gruppe beispielsweise besteht aus Medikamenten, die den Patienten immer zur Verfügung stehen sollten, vorzugsweise auf Rezept. Amoxicillin, das bevorzugte Medikament zur Behandlung von Atemwegserkrankungen bei Kindern, gehört in diese Gruppe. Zur zweiten Gruppe gehören Carbapeneme, die, wie meine Patientin im vergangenen Jahr feststellen musste, zunehmend unwirksam werden.