Pokud to nedokážeme, pak pokračující rozpad našeho společenského přediva nakonec povede ke kolapsu demokracie. Problémy spojené se čtvrtou průmyslovou revolucí (4IR) se navíc časově shodují s rychlým nástupem ekologických omezení, vznikem stále multipolárnějšího mezinárodního řádu a rostoucí nerovností. Tento spletitý vývoj přináší novou éru globalizace. Otázka, zda tato éra zlepší podmínky pro člověka, bude záviset na tom, zda se na ni podnikové, místní, národní i mezinárodní řízení dokáže včas adaptovat. Prozatím se utváří nový rámec globální spolupráce veřejné a soukromé sféry. Podstatou kooperace mezi veřejným a soukromým sektorem je využití soukromého sektoru a otevřených trhů k posílení hospodářského růstu pro veřejné blaho při trvalém zohledňování ekologické udržitelnosti a sociálního začleňování. Chceme-li však definovat veřejné blaho, musíme nejprve popsat základní příčiny nerovnosti. Například otevřené trhy a vyšší konkurence sice na mezinárodním kolbišti bezpochyby vytvářejí vítěze a poražené, avšak zároveň mohou mít ještě výraznější dopad na nerovnost na státní úrovni.
Andernfalls könnte der fortschreitende Zerfall unseres Sozialgefüges letztendlich zum Zusammenbruch der Demokratie führen. Darüber hinaus fallen die Herausforderungen im Zusammenhang mit der Vierten Industriellen Revolution (4IR) mit dem schnellen Aufkommen ökologischer Zwänge, dem Aufkommen einer zunehmend multipolaren internationalen Ordnung und zunehmender Ungleichheit zusammen. Diese zusammenlaufenden Entwicklungen läuten eine neue Ära der Globalisierung ein. Ob sie die Lebensbedingungen der Menschen verbessern werden, hängt davon ab, ob sich die Unternehmensführung, die lokale, nationale und internationale Führung im Laufe der Zeit anpassen kann. In der Zwischenzeit hat sich ein neuer Rahmen für die globale öffentlich-private Zusammenarbeit herausgebildet. Bei der öffentlich-privaten Zusammenarbeit geht es darum, den Privatsektor und offene Märkte zu nutzen, um das Wirtschaftswachstum zum Wohle der Allgemeinheit voranzutreiben, wobei ökologische Nachhaltigkeit und soziale Integration stets im Vordergrund stehen. Aber um das Gemeinwohl zu bestimmen, müssen wir zunächst die eigentlichen Ursachen der Ungleichheit identifizieren. Während beispielsweise offene Märkte und ein verstärkter Wettbewerb auf internationaler Ebene sicherlich Gewinner und Verlierer hervorbringen, können sie sich noch stärker auf die Ungleichheit auf nationaler Ebene auswirken.