Mexiko a mnoho dalších rozvíjejících se ekonomik bohužel začalo tyto politiky zavádět, právě když nabíralo rychlost velké otevírání se Číny. Tradičně silná mexická odvětví jako textilní průmysl nedokázala konkurovat a v podstatě vymizela; zároveň byla rozdrcena vznikající odvětví, která se kdysi jevila velmi slibně, například výroba spotřební elektroniky. Šok vyvolaný Čínou nakonec ustoupil, ale Mexiko nikdy plně nezískalo zpět svou konkurenční schopnost. Existuje-li výjimka, je to automobilový průmysl, silně závislý na otevřených hranicích s USA. Celkově obchod s USA představuje víc než 80 % vývozu z Mexika a 25 % jeho HDP, přičemž před NAFTA to bylo 10 %. Mexického průmyslu se tudíž citelně dotkl slabý růst USA v důsledku finanční krize roku 2008. Klesající ceny ropy bolest ještě umocnily.
Leider begannen Mexiko und viele andere Schwellenländer genau dann mit dieser Politik, als sich auch China immer stärker öffnete. Die traditionellen mexikanischen Industriezweige, beispielsweise die Textilindustrie, hielten dem Wettbewerb nicht stand und gingen weitgehend zugrunde. Und auch vielversprechende neue Bereiche wie die Konsumgüterindustrie konnten sich nicht etablieren. Der Schock aus China lässt nun langsam nach, aber Mexiko konnte seine Wettbewerbsfähigkeit nie völlig wiedergewinnen. Wenn es eine Ausnahme gibt, dann ist das die Automobilindustrie, deren Wohlergehen entscheidend von den offenen Grenzen zu den USA abhängig ist. Insgesamt fließen 80% der gesamten mexikanischen Exporte in die USA, was 25% des BIP entspricht – vor dem NAFTA waren es nur 10%. Demzufolge wurde die mexikanische Industrie durch das schwache US-Wachstum nach der Finanzkrise von 2008 hart getroffen – ein Schock, der durch die fallenden Ölpreise noch verstärkt wurde.