Změna klimatu má dopad na životní prostředí Evropy a její společnost, a proto se stala ústředním bodem evropské agendy. Je na politicích, aby zvážili, jak lze na tuto změnu nejlépe reagovat pomocí nástrojů politiky, které má EU k dispozici. Týká se to snahy zmírnit změnu klimatu tím, že se zabrání zvyšování emisí skleníkových plynů a přijmou se opatření vedoucí k přizpůsobení se důsledkům této změny. Omezené dodávky, zvýšená celosvětová poptávka a nutnost snížit emise znovu vyvolaly potřebu vytvořit v Evropě hospodářství s nízkou spotřebou uhlíku. Globalizace je hybnou silou vědeckého a technologického pokroku, a tím se evropský rozměr stává stále významnějším pro podporu vědomostí, mobility, konkurenceschopnosti a inovace. Otevření rozsáhlých nových trhů je pro Evropany zdrojem nových příležitostí, současně však prověřuje schopnost Evropy nadále se přizpůsobovat strukturální změně a vyrovnávat se s jejími sociálními důsledky. Přechod na znalostní ekonomiku a ekonomiku služeb je stejně zásadní, jako byl přechod od zemědělství k průmyslu.
Der Klimawandelgenießt aufgrund seiner ökologischen und sozialen Auswirkungen auf Europa auf der europäischen Agenda inzwischen höchste Priorität. Dabei obliegt es den politischen Verantwortungsträgern, diesen Herausforderungen bestmöglich mithilfe des EU-Instrumentariums entgegenzutreten. Dies gilt für Initiativen zur Bekämpfung des Klimawandels, indem die Treibhausgasemissionen reduziert werden, aber auch für die Notwendigkeit von Maßnahmen, um eine Anpassung an die Folgen des Klimawandels zu gewährleisten. Energiestellt eine der wichtigsten Herausforderungen der Gesellschaft Die Globalisierungbefl ügelt den wissenschaftlichen und technologischen Fortschritt und verdeutlicht die Bedeutung der europäischen Dimension mehr denn je, wenn es um die Förderung von Wissen, Mobilität, Wettbewerbsfähigkeit und Innovation geht. Die Eröffnung großer neuer Märkte schafft umfangreiche neue Chancen für die europäischen Bürgerinnen und Bürger, wird aber gleichzeitig die Fähigkeit Europas auf den Prüfstand stellen, sich weiter an strukturelleVeränderungen anzupassen und die sozialen Folgen dieses Wandels zu bewältigen. Der Übergang zu einer wissens- und dienstleistungsorientierten Wirtschaft verläuft genauso einschneidend wie der einstige Wechsel von der Agrar- zur Industriewirtschaft.