Významným zdrojem plýtvání je například odmítání potravinářských výrobků na základě estetických námitek. Některé supermarkety už začaly zmírňovat standardy pro vzhled ovoce a prodávají „neforemné“ zboží za sníženou cenu, čímž pomáhají zvyšovat povědomí o tom, že ošklivé neznamená špatné. Zapotřebí je více podobných přístupů – a také společné úsilí o nalezení trhů či využití pro přebytečné potraviny. Firmy i domácnosti by měly sledovat, kde a jak plýtvají potravinami, a podnikat nápravné kroky, protože prevence plýtvání je ještě důležitější než recyklace nebo kompostování. Ano, 1,3 miliardy tun je neuvěřitelné číslo.
So ist beispielsweise die Absage an Nahrungsmittel aufgrund ästhetischer Bedenken eine der Hauptursachen der Verschwendung. Manche Supermärkte haben bereits damit begonnen, ihre Standards hinsichtlich des Erscheinungsbildes von Obst zu lockern und verkaufen mittlerweile auch „deformierte“ Früchte zu reduzierten Preisen. Damit helfen sie ein Bewusstsein dafür zu schaffen, dass hässlich nicht gleich schlecht ist. Es bedarf weiterer ähnlicher Ansätze – und konzertierter Anstrengungen, um Märkte oder Verwendungsmöglichkeiten für überschüssige Nahrungsmittel zu erschließen. Unternehmen ebenso wie private Haushalte sollten darauf achten, wo und wie sie Nahrungsmittel verschwenden und auch korrigierende Schritte einleiten, denn die Verschwendung von Lebensmitteln zu vermeiden, ist noch wichtiger als Recycling oder Kompostierung. Ja, 1,3 Milliarden Tonnen ist eine unvorstellbare Zahl.