Čína těží ze systému Organizace spojených národů, v jejíž Radě bezpečnosti disponuje právem veta. Dnes je druhým největším financovatelem mírových sborů OSN a podílela se na programech OSN týkajících se viru ebola a klimatických změn. Čína má také obrovský prospěch z multilaterálních ekonomických institucí, jako jsou Světová obchodní organizace, Světová banka nebo Mezinárodní měnový fond. V roce 2015 zahájila činnost Asijské infrastrukturální investiční banky, kterou někteří lidé pokládali za alternativu Světové banky; nová instituce však dodržuje mezinárodní pravidla a spolupracuje se Světovou bankou. Naopak odmítnutí loňského nálezu Stálého arbitrážního soudu, který rozhodl v neprospěch územních nároků Číny v Jihočínském moři, vyvolává znepokojivé otázky. Prozatím se Čína nepokouší svrhnout liberální světový řád, z něhož těží, ale zvýšit svůj vliv uvnitř něj.
China profitiert vom System der Vereinten Nationen und besitzt als ständiges Mitglied im Sicherheitsrat Vetorecht. Es ist gegenwärtig zweitgrößter Geldgeber der UN-Friedenstruppen und hat sich an UN-Programmen im Zusammenhang mit Ebola und dem Klimawandel beteiligt. Auch von multilateralen Wirtschaftsinstitutionen wie der Welthandelsorganisation, der Weltbank und dem Internationalen Währungsfonds hat China stark profitiert. 2015 hat China die Asian Infrastructure Investment Bank gegründet, die einige als Alternative zur Weltbank betrachteten; die neue Institution hält sich jedoch an internationale Regeln und arbeitet mit der Weltbank zusammen. Andererseits wirft Chinas Nichtanerkennung eines Urteils des Ständigen Schiedshofes im vergangenen Jahr problematische Fragen auf, der seine Gebietsansprüche im Südchinesischen Meer abgewiesen hatte. Dennoch war China bislang nicht bestrebt, die liberale Weltordnung, von der es profitiert, zu Fall zu bringen, sondern seinen Einfluss innerhalb derselben zu vergrößern.