Vzhledem k tomu, že přistěhovalci obvykle přicházejí do zemí, jež přesouvají prostředky z nadprůměrných do podprůměrných příjmů, jsou tyto dávky pravděpodobné i v případě, že přistěhovalci budou pracovat a platit daně a sociální pojištění. Ifo institut spočítal, že průměrný přistěhovalec do Německa získá ročně čistých 2 300 eur, nepočítaje v to zaplacené daně a příspěvky a pobírané úhrady a veřejné statky. Jedním ze způsobů, jak tento problém omezit, je na několik let zpomalit plné zapojení imigrantů do sociálního systému hostitelské země - což je reforma, kterou obhajuje vědecký poradní výbor německého Spolkového ministerstva financí. Přistěhovalci by mohli přicházet a pracovat, platit daně a sociální pojištění, a spolu s tím mít přístup k veřejným statkům hostitelské země. Mohli by také pobírat plné sociální dávky, financované na příspěvkové bázi a poskytované státem. Neměli by však nárok na sociální příspěvky financované z daní. K dočasným výjimkám by mohla patřit doplňková sociální výpomoc, příspěvky na bydlení nebo "export" rodinných dávek dětem žijícím v rodné zemi.
Da Einwanderer üblicherweise in Länder kommen, die ihre Ressourcen von den überdurchschnittlichen zu den unterdurchschnittlichen Einkommen umverteilen, ist ein finanzieller Nutzen wahrscheinlich, selbst wenn die Einwanderer arbeiten und Steuern sowie Sozialversicherungsbeiträge bezahlen. Berechnungen des Ifo-Instituts haben ergeben, dass der durchschnittliche Einwanderer in Deutschland nach Abrechnung aller Steuern und geleisteten Beiträge sowie der erhaltenen Transferleistungen und öffentlichen Güter jährlich 2.300 Euro netto bekommt. Eine Möglichkeit dieses Problem zu lösen ist, die volle Integration der Einwanderer in das Wohlfahrtssystem des Gastlandes für ein paar Jahre zu verschieben. Diese Reform wird auch vom Wissenschaftlichen Beirat des Deutschen Finanzministeriums propagiert. Die Einwanderer könnten kommen und arbeiten, Steuern und Sozialversicherungsbeiträge zahlen und freien Zugang zu den öffentlichen Gütern des Gastlandes erhalten. Ebenso könnten sie in den Genuss von sozialen Transferleistungen kommen, die zur Gänze aus Sozialversicherungsbeiträgen finanziert werden. Sozialleistungen, die durch Steuergelder finanziert werden, würden ihnen allerdings verwehrt. Zeitweilige Ausnahmen könnten ergänzende soziale Hilfsleistungen, Wohnungszuschüsse oder der "Export" von Sozialleistungen für Kinder in das Heimatland sein.