Například revoluce v bioinženýrství slibuje, že promění venkovské společnosti, podobně jako staré průmyslové inženýrství kdysi přetvořilo městskou krajinu. Genetický výzkum promění přístupy k problémům osobního a veřejného zdraví včetně takových metel, jako jsou AIDS a malárie. Přírodní vědy zase nabízejí nové způsoby, jak přemýšlet o dopadu klimatických změn na zásobování Afriky potravinami a vodou. Nové informační technologie promění vzdělávací systém po celé Africe včetně venkovských oblastí, neboť dodávají novou energii neprůmyslovým ekonomikám. Novinářů, kteří o těchto tématech vědí dost na to, aby mohli informovat africké publikum, je však nedostatek. Abychom tento stav zlepšili, musíme prohloubit dialog a komunikaci mezi novináři a těmi, o kom píší: politiky, státními úředníky, podnikateli a náboženskými vůdci – stručně řečeno hlasy občanské společnosti.
Die Revolution in der Biotechnologie beispielsweise verspricht, ländliche Gesellschaften ebenso zu wandeln wie die Industrialisierung einst Stadtbilder neu formte. Die Genetik wird neue Lösungsansätze für individuelle und Probleme des öffentlichen Gesundheitswesens finden, einschließlich der Bekämpfung von Geißeln der Menschheit wie AIDS und Malaria. Unterdessen gelingt es den Naturwissenschaften neue Einsichten über die Auswirkungen des Klimawandels auf die Nahrungsmittel- und Wasserversorgung in Afrika zu gewinnen. Neue Informationstechnologien werden das Bildungswesen auch in entlegenen Gebieten Afrikas verändern und damit nicht-industrielle Volkswirtschaften neu beleben. Allerdings gibt es einen Mangel an Journalisten, die über ausreichendes Wissen in diesen Bereichen verfügen, um die afrikanische Öffentlichkeit zu informieren. Zur Verbesserung dieser Situation müssen wir den Dialog und die Kommunikation zwischen den Journalisten und denjenigen intensivieren, über die geschrieben wird: Politiker, hohe Beamte, Geschäftsleute und religiöse Oberhäupter – kurzum, die Stimmen der Zivilgesellschaft.