Zamysleme se například nad skutečností, že navzdory veškeré pozornosti, kterou si v posledních měsících vysloužil virus ebola, je uhlí daleko účinnější zabiják. Toxický polétavý popílek zabije přibližně 800 000 lidí ročně a miliony dalších kvůli němu onemocní. Současná bitva Pekingu se smogem – problémem, jenž vešel ve známost jako „airpokalypsa“ – je pádnou připomínkou, jaký vliv má uhlí na kvalitu ovzduší. A čínské hlavní město není v tomto směru zdaleka jediné. V řadě indických velkoměst je znečištění ovzduší stejně špatné – a v některých případech i mnohem horší. Uhlí také daleko nejvíce přispívá ke klimatickým změnám, kvůli nimž bude 400 milionů lidí v nejchudších zemích ohroženo do roku 2050 vážným nedostatkem potravin a vody.
Man bedenke: Kohle ist viel tödlicher als der Ebola-Virus, der in den letzten Monaten so viel Aufmerksamkeit bekam. Jährlich sterben 800.000 Menschen durch toxische Asche, und Millionen weitere werden davon krank. Pekings Kampf gegen den Smog, die „Airpocalypse“, erinnert an den Einfluss von Kohle auf die Luftqualität. Aber in dieser Hinsicht ist Chinas Hauptstadt kein Einzelfall. In vielen indischen Städten ist die Luftverschmutzung ebenso schlimm – und in manchen Fällen sogar noch viel schlimmer. Kohle ist außerdem der größte Antreiber des Klimawandels, der bis 2050 in den ärmsten Ländern 400 Millionen Menschen mit ernster Wasser- und Lebensmittelknappheit bedroht.