I zemědělství samozřejmě patří k hlavním příčinám ztráty biodiverzity – a tím ztráty funkcí, které ekosystém poskytuje zemědělství a dalším lidským činnostem – a také k hlavním zdrojům globální toxifikace. A co je zřejmě nejdůležitější, prakticky všechny analýzy předpokládají, že se počet obyvatel na zeměkouli zvýší do roku 2050 o 2,5 miliardy lidí, místo aby lidstvo hledalo cesty, jak tento počet snížit. Optimismus mnoha analytiků, že dokážeme tyto další miliardy lidí uživit, je dosti znepokojivý vzhledem k tomu, že už dnes zemřou na podvýživu miliony lidí ročně a mnoho dalších lidí trpí takovou podvýživou, že poškozuje jejich život. Bude-li tak snadné uživit o 35% větší populaci, proč nejsou všichni lidé na světě dobře živení už dnes? Jako řešení potravinového problému se obvykle doporučuje pět kroků: přestat zvyšovat podíl zemědělské půdy (za účelem zachování přirozených funkcí ekosystému), zvyšovat výnosy, kde je to možné, zvyšovat účinnost hnojiv, vody a energie, více se přiklánět k vegetariánství a omezit plýtvání potravinami. K tomu by se ještě dalo dodat: přestat plundrovat oceány, výrazně zvýšit investice do zemědělského výzkumu a vývoje a přesunout adekvátní výživu pro všechny na první místo globální politické agendy.
Tatsächlich ist die Landwirtschaft auch ein Hauptgrund für den Verlust der Artenvielfalt – und somit für den Verlust von „Diensten“, die das Ökosystem für den Ackerbau und andere menschliche Unternehmungen geleistet hat – außerdem ist sie eine der Hauptquellen der globalen Verseuchung mit giftigen Substanzen. Am wichtigsten ist vielleicht, dass fast alle Analysen davon ausgehen, dass die Weltbevölkerung bis 2050 um 2,5 Milliarden Menschen wachsen wird, anstatt nach Möglichkeiten zu suchen, diese Zahl zu verringern. Der Optimismus vieler Analysten hinsichtlich unserer Fähigkeit, diese zusätzlichen Milliarden zu ernähren, ist recht verstörend, zumal bereits heute jedes Jahr mehrere Millionen Menschen an Unterernährung sterben und viele weitere so unterernährt sind, dass ihr Leben dadurch beeinträchtigt wird. Wenn es so einfach sein wird, eine um 35 % größere Bevölkerung zu ernähren, warum sind dann nicht heute alle wohlgenährt? Fünf Schritte werden häufig zur Lösung des Nahrungsmittelproblems empfohlen: keine Erweiterungen der landwirtschaftlichen Nutzflächen mehr (damit das Ökosystem weiterhin seine natürlichen Aufgaben übernehmen kann); Ertragssteigerungen, wo dies möglich ist; eine Erhöhung der Effizienz von Dünger, Wasser und Energie; eine vegetarischere Lebensweise und die Verringerung von Lebensmittelverschwendung. Hinzufügen könnte man noch, dass die Ozeane nicht weiter zerstört, die Investitionen in die Landwirtschaft stark erhöht und eine angemessene Ernährung für alle ganz oben auf die globale politische Agenda gesetzt werden sollte.