Přestože se družstva v Asii postupně uchytávají, budou potřebovat větší podporu. Většinu družstev v regionu tvoří křehká, neformální ujednání. S vhodným právním ukotvením by však mohly výrazně získat na efektivitě a trvanlivosti. Jako dobrý vzor slouží čínský zákon o zemědělských družstvech z roku 2007. Předložením pobídek, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty, zákon pobízí družstva a jiné zemědělské organizace ke spolupráci a vytváření úspor z rozsahu. Během tří let od přijetí zákona se počet družstev v Číně zvýšil devítinásobně, na téměř 400 000. Družstva také zemědělcům pomáhají zvládat dopady změny klimatu, neboť vytvářejí sítě, jejichž prostřednictvím mohou členové sdílet poznatky o obtížných adaptivních strategiích, jako je v oblastech postižených zasolením přechod od plodin k rybám či krevetám.
Obwohl sich Kooperativen in Asien langsam verbreiten, brauchen sie mehr Unterstützung. Die meisten Kooperativen der Region basieren auf fragilen, informellen Vereinbarungen. Mit dem richtigen rechtlichen Rahmen könnten sie weitaus effizienter und dauerhafter sein. Chinas Gesetz zu landwirtschaftlichen Kooperativen von 2007 ist da ein gutes Vorbild. Es bietet Anreize wie Steuervergünstigungen und hat dadurch Kooperativen und andere landwirtschaftliche Organisationen ermutigt, zusammenzuarbeiten und Skaleneffekte zu erzeugen. Nur drei Jahre nach Inkrafttreten des Gesetzes hat sich die Anzahl der Kooperativen in China verneunfacht und ist auf fast 400.000 angestiegen. Kooperativen helfen Bauern auch, die Folgen des Klimawandels zu bewältigen, indem sie Netzwerke entstehen lassen, über die die Mitglieder Wissen über schwierige Anpassungsstrategien austauschen können, wie in Gebieten, die von Meereswasserüberschwemmungen betroffen sind, von Getreide auf Fisch oder Garnelen umzustellen.