Motivem k přemrštěnému zvyšování cen stávajících léků včetně generik není jen necitlivá honba za ziskem, ale i hluboký skepticismus k ekonomické smysluplnosti vývoje nových léčiv. A tento skepticismus je oprávněný. Tradiční modely financování vývoje léčiv selhávají. V USA a řadě dalších rozvinutých zemí raketově vzrostly průměrné náklady na uvedení nového léku na trh, přestože na některé nejziskovější léky v celém sektoru vypršely patenty. Rizikový kapitál se stáhl z firem podnikajících v raných fázích sektoru life sciences a velké farmaceutické firmy se potýkají se situací, kdy se na každý dolar vynaložený na výzkum a vývoj dostane na trh méně léků. V průměru jen jedna z 10 000 sloučenin identifikovaných v rané fázi výzkumu jako potenciálně užitečné nakonec získá souhlas regulátorů. Schvalovací proces může trvat až 15 let a v případě neprůkaznosti se regulátoři přiklánějí na stranu bezpečnosti.
Neben plumper Gewinnmaximierung ist eine tiefe Skepsis gegenüber der Wirtschaftlichkeit der Entwicklung neuer Medikamente Grund für exorbitante Preiserhöhungen bei existierenden Medikamenten, unter anderem Generika. Diese Skepsis ist berechtigt. Traditionelle Finanzierungsmodelle für die Entwicklung von Arzneimitteln sind ins Stocken geraten. In den USA und vielen anderen Industrieländern sind die durchschnittlichen Kosten bis zur Marktreife eines neuen Medikamentes sprunghaft angestiegen, auch wenn Patente auf einige der rentabelsten Medikamente der Branche abgelaufen sind. Risikokapitalgeber haben sich aus jungen Life-Sciences-Unternehmen zurückgezogen, und große Pharmaunternehmen haben festgestellt, dass sie für jeden Dollar, den sie in die Forschung und Entwicklung investieren, weniger Medikamente zur Marktreife bringen. Tatsächlich wird durchschnittlich nur einer von 10.000 Wirkstoffen, die in der frühen Forschungsphase als potenziell nutzbar eingestuft werden, letzten Endes von den Behörden zugelassen. Das Zulassungsverfahren kann bis zu 15 Jahre dauern und neigt zu übertriebener Vorsicht.