Vazby mezi problémy životního prostředí Evropský krajinný pokryv v roce 2006, hlavní katalog krajinného pokryvu Evropy krajiny v reakci na poptávku spotřebitelů a politická rozhodnutí mají dopady např. na ukládání uhlíku a emise skleníkový plynů. Mají také vliv na zachování biologické rozmanitosti a vodohospodářství, včetně dopadů na sucho a záplavy a kvalitu vody. Případ bioenergie ilustruje problém kompromisů. Moderní přístupy k získávání energie z biomasy, zejména v souvislosti s ambiciózními cíli politiky obnovitelných zdrojů energie, nabyly v posledních dvou desetiletích na významu a nadále rostou, zejména v důsledku obav o zabezpečení dodávek energie a jejich potenciálu snížit produkci skleníkových plynů. Cukrová třtina a běžné polní plodiny, jako např. kukuřice nebo pšenice, jsou v současné době hlavními vstupy pro produkci biopaliv, avšak rozsah potenciálních zdrojů je široký - sláma, energetické traviny a vrbové plantáže pro celulózový ethanol, dřevní odpad a pelety pro výrobu tepla a řasy rostoucí v nádržích. Jednotlivé energetické plodiny mají velice různorodé environmentální V závislosti na způsobu výroby se mohou také podstatně lišit čisté přínosy v oblasti emisí skleníkových plynů (3 40° přeměny lesů a lučin na energetické plodiny nebo v důsledku změny oblasti těžby dřeva mohou způsobit vyšší emise skleníkových plynů než používání fosilních paliv (pokud uvažujeme o období 50let nebo
Zusammenhänge zwischen den ökologischen Herausforderungen Bodenbedeckung in Europa im Jahr 2006, Hauptkategorien der Bodenbedeckung in Europa Landschaft spiegelt zu einem großen Teil die Entscheidungen wider, die wir in dieser Hinsicht treffen. 2006 (A) zeigt in ganz Europa einen weiteren Ausbau der künstlichen Oberflächen, wie die Zersiedelung der Landschaft und die Entwicklung der Infrastruktur auf Kosten der landwirtschaftlichen Flächen, Wiesen und Feuchtgebiete. Der Rückgang von Feuchtgebieten hat sich etwas verlangsamt, aber Europa hatte bereits mehr als die Hälfte seiner Feuchtgebiete vor 1990 verloren. Extensive landwirtschaftliche Flächen werden in intensivere Landwirtschaften und zum Teil in Wälder umgewandelt. Änderungen bei der Bodennutzung als Reaktion auf die Ansprüche der Konsumenten und politischen Entscheidungen haben z. B. Auswirkungen auf die Kohlenstoffspeicherung des Bodens und die Treibhausgasemissionen. Sie beeinflussen auch die Erhaltung der biologischen Vielfalt und die Wasserwirtschaft – dazu zählen auch die Auswirkungen von Dürren und Überschwemmungen sowie die Wasserqualität.