Od voleb, jimiž se k moci v Rakousku dostala koalice stran Wolfganga Schüssela a Jörga Haidera, vztahy Rakouska s Českou republikou upadají. Příčinou jsou dva požadavky rakouské strany: aby Česko uzavřelo temelínskou jadernou elektrárnu u rakouských hranic a aby zrušilo Benešovy dekrety, podle kterých byli z území tehdejšího Československa deportováni sudetští Němci, kteří se pak usadili v Bavorsku a v Rakousku. Po vyřešení otázky jaderné elektrárny se populistický tlak celou svou silou opřel do jediného: do požadavku zrušit Benešovy dekrety. Český premiér Miloš Zeman obratem předvedl, že i on si umí zahrát na demagogického nacionalistu. Sudetské Němce nazval Hitlerovou "pátou kolonou" a naznačil, že Izrael by mohl palestinský problém vyřešit stejně jako Československo v roce 1945: deportací. Bavorský předák Edmund Stoiber, kandidát SDU/CSU na německého kancléře, volební rival stávajícího kancléře Schrödera a rovněž neochvějný zastánce zájmů sudetských Němců, požádal, aby kancléř Schröder v reakci na Zemanovy výlevy odmítl plánovanou návštěvu Prahy. Schröder souhlasil - aby nepřiléval oleje do ohně volebního souboje se svým soupeřem. Orbán svou podporou Stoiberových požadavků snesl dar s nebes slovenskému nacionalistovi Vladimíru Mečiarovi, který by se rád znovu stal slovenským premiérem. Díky Orbánovi mohl Mečiar tvrdit, že jeho domácí soupeři se chtějí vzdát tlaku EU a donutit Slovensko, aby odškodnila Maďary, které v roce 1945 Beneš odsunul. A tak se Mečiar s houževnatostí jemu vlastní obul do "maďarské hrozby" a jedním rázem smazal čtyři roky snah současné slovenské vlády včlenit zástupce maďarské národnostní menšiny do slovenské vlády.
Seit der Wahl, die die Koalition der Parteien von Wolfgang Schüssel und Jörg Haider in Wien an die Macht brachte, haben sich die Beziehungen zwischen Österreich und seinem Nachbarn, der Tschechischen Republik, über dem Streit um zwei Angelegenheiten verschlechtert: die Forderung, dass die Tschechen das Atomkraftwerk Temelin an der österreichischen Grenze schließen sollen und die Widerrufung der Benes-Dekrete, die zur Folge hatten, dass die Sudetendeutschen aus Tschechien deportiert wurden und sich hauptsächlich in Bayern, aber auch in Österreich niederließen. Kaum war der Streit um das Atomkraftwerk beigelegt, konzentrierte sich der Druck der Populisten auf ein einziges Thema: die Forderung nach der Aufhebung der Benes-Dekrete. Prompt bewies der tschechische Premier Milos Zeman, dass auch er mit einer demagogischen und nationalistischen Karte auftrumpfen konnte. Er nannte die Sudetendeutschen Hitlers "Fünfte Kolonne" und schlug vor, Israel solle das Palästinenserproblem mit der tschechischen Methode von 1945 lösen: Deportation. Daraufhin verlangte der bayerische Ministerpräsident Edmund Stoiber, Kanzlerkandidat der konservativen CDU/CSU und unerschütterlicher Verteidiger der Sudetendeutschen, Schröder solle als Reaktion auf Zemans Ausbruch einen geplanten Besuch in Prag absagen. Um den Streit nicht zum Wahlkampfthema werden zu lassen, willigte Schröder ein. Dass Orban Stoibers Forderung unterstützte, war so etwas wie ein Gottesgeschenk für den Nationalisten Vladimir Meciar in seinem Streben, noch einmal zum Premierminister gewählt zu werden, denn so konnte er argumentieren, sein innerpolitischen Rivalen bereiteten sich darauf vor, dem Druck von der EU nachzugeben und die Slowakei zu zwingen, die von Benes 1945 vertriebenen Ungarn zu entschädigen. Meciar schlug zu, sprach von der "ungarischen Bedrohung" und machte mit einem Streich vier Jahre harter Arbeit der slowakischen Regierung, Vertreter der ungarischen Minderheit in die slowakische Regierung zu integrieren, zunichte.