Rekvalifikace a zapojení stavebních dělníků do sociálních sítí, v nichž se stanou dobrými pracovníky ve výrobě, mohou vyžadovat značně dlouhou dobu. Zaznamenána může být vleklá a vysoká nezaměstnanost v sektoru stavebnictví a v regionech, kde dříve docházelo k největším stavebním boomům. Jenže depresi ve stavebnictví a nezaměstnanost v řadách jeho bývalých pracovníků by vyvažovala živost ve výrobním sektoru, rostoucí ceny průmyslového zboží a dlouhá pracovní doba a vysoké mzdy pracujících ve výrobě. Právě tak vypadá „nesouladná“ strukturální nezaměstnanost – a dnes nic takového nepozorujeme, přinejmenším co se týče Evropy a Severní Ameriky. V posledních třech letech se zaměstnanost ve stavebnictví snížila, ale totéž platí pro zaměstnanost ve výrobě, velkoprodeji, maloprodeji, dopravě a skladování, šíření informací a komunikacích, odborných a podnikových službách, vzdělávání, zábavě a pohostinství a ve veřejném sektoru. Zaměstnanost se zvýšila ve zdravotnictví, internetových podnicích a možná také v těžbě dřeva a dobývání nerostů.
Es könnte einige Zeit dauern, bis die Bauarbeiter umgeschult und an soziale Netzwerke angeschlossen sind, in denen aus ihnen gute Fabrikarbeiter werden. Unter Umständen kommt es zu anhaltender und hoher Arbeitslosigkeit in der Baubranche und in Regionen, die zuvor die größten Baubooms verzeichnet hatten. Doch würden die Flaute in der Baubranche und die Arbeitslosigkeit unter den ehemaligen Bauarbeitern durch einen Überschwang im Produktionssektor, steigende Preise für Industrieerzeugnisse sowie Überstunden und hohe Löhne für Fabrikarbeiter ausgeglichen. So sieht das „Missverhältnis“ bei struktureller Arbeitslosigkeit aus – und damit haben wir es gegenwärtig nicht zu tun, zumindest nicht in Europa und Nordamerika. In den letzten drei Jahren ist die Beschäftigung im Baugewerbe zurückgegangen, aber ebenso in der Produktion, im Groß- und Einzelhandel, im Transport und in der Lagerung, in der Informationsverteilung und Kommunikation, in den freien Berufen und bei Unternehmensdienstleistungen, in der Bildung, im Freizeit- und Hotelgewerbe und im öffentlichen Sektor. Zusätzliche Arbeitsplätze entstehen im Gesundheitswesen, in Unternehmen, die ihr Geld mit dem Internet verdienen, und eventuell in der Forstwirtschaft und im Bergbau.