A přestože se v některých zemích provádějí průzkumy ve školách, vzhledem k finančním omezením se mnohdy nerealizují často. Ještě větším problémem je skutečnost, že školní průzkumy v nízkopříjmových a středněpříjmových zemích obvykle nezahrnují ty, kdo do žádné školy nechodí – ať už proto, že školu nedokončili, nebo že do ní vůbec nezačali chodit. Vlády a dárci proto musí pracovat také na vývoji a realizaci cílených průzkumů adolescentů. Tyto průzkumy by si mimo jiné měly klást za cíl vytvoření jasného obrázku o ohrožení adolescentů preventabilními rizikovými faktory, jako jsou užívání alkoholu a drog, nebezpečné sexuální chování, násilí, obezita, fyzická nečinnost a nezdravá strava. Toto úsilí musíme doplnit o investice do zlepšení našeho chápání, jak tyto rizikové faktory – které se rovněž nejčastěji zkoumají v raném dětství a v dospělosti – ovlivňují zdraví adolescentů.
Und auch wenn in einigen Ländern Umfragen an Schulen stattfinden, werden sie aufgrund von Finanzierungslücken oft nur unregelmäßig durchgeführt. Problematischer ist noch, dass Umfragen in Schulen diejenigen ausschließen, die nicht zur Schule gehen, ob sie nun die Schule bereits verlassen oder sie gar nicht erst besucht haben. Daher müssen Regierungen und Geldgeber auch Umfragen speziell für Jugendliche entwickeln und durchführen. Unter anderem muss mit solchen Umfragen geklärt werden, inwieweit Jugendliche vermeidbaren Risikofaktoren wie Alkohol- oder Drogenkonsum, unsicherem Sexualverhalten, Gewalt, Fettleibigkeit, Bewegungsmangel und ungesunder Ernährung ausgesetzt sind. Ergänzend dazu müssen wir auch in die Verbesserung unseres Wissens darüber investieren, wie diese Risikofaktoren – die meist in Verbindung mit der frühen Kindheit oder dem Erwachsenenalter untersucht werden – die Gesundheit der Jugendlichen beeinflussen.