Negativní vlivy evropské produkce a spotřeby mohou být patrné i v ostatních částech světa. Podle Evropské agentury pro životní prostředí stále více využíváme neevropských zdrojů pro spotřebu v Evropě, a tím vyvíjíme tlak na životní prostředí v ostatních částech světa. V 60. letech minulého století měla průměrná evropská prodejna potravin 2000 skupin výrobků. Způsob, jakým v moderní společnosti věci spotřebováváme, má za následek neuvážené využívání zdrojů a často nás vede k utrácení velkých částek za neudržitelné výrobky, které nejsou vůbec prospěšné pro nás, ani pro společnost jako celek. Musíme vytvořit udržitelnou spotřebu, která bere ohled na ekonomickou účinnost, ale také na dobro pro společnost a životní prostředí v širším kontextu. Kupování věcí se stalo kulturním zvykem a v některých zemích EU se považuje nakupování za nejlepší využití volného času.
Logisch wäre es, angesichts der schrumpfenden Vorräte die verfügbaren Produkte besser zu nutzen. Der Geologische Dienst der Vereinigten Staaten (USGS) hat den Anteil an recycelten Materialien an unserem Verbrauch analysiert. Dabei stellte sich heraus, dass nur 26 % des Altmetalls, 31 % des Kupfers und 26 % des Zinks recycelt werden. Während der unterirdische Mineralienbestand zunehmend erschöpft ist, sieht es über der Erdenicht besser aus. Korallen- riffe, Nebelwälder, Prärien – sie alle werden durch Fischerei und Landwirtschaft abgetragen, durch Schleppnetzfischerei geschädigt oder für die Rinderzucht und Kaffee- oder Sojaplantagen gerodet. Für Tiefbaupro- jekte wie Straßen und Staudämme wird Wildnis zerstört, und Flüsse werden verschlammt. Seit Jahrzehnten spricht man von Rodungen im Amazonasgebiet, und dabei hat Singapur bisher 95 % seiner Wälder eingebüßt.