Během letních měsíců v letech 2003 a 2004 došlo k několika masivním vzplanutím lesních požárů ve Španělsku, Portugalsku, Francii, Itálii a Řecku. Příčinou zvýšeného rizika je souhrn několika faktorů – živelně zastavěné městské plochy, nedostatečně řízený rozvoj venkova, špatně řízené lesní hospodářství a více návštěvníků v citlivých oblastech. Přihlédneme-li ke změně klimatu a jejímu dopadu – teplejší, sušší měsíce – je jasné, že strategie pro přizpůsobení zahrnující zlepšení biologické rozmanitosti regionů jsou naprosto nezbytné. Strategie pro přizpůsobení budou záviset na působnosti vnitrostátních a evropských předpisů o vodě společně s otázkou, jak lze vodní hospodářství začlenit do takových politik, jimiž se řídí například zemědělství a energetika. Krátkodobá opatření musí být začleněna do všech politik o vodě a územním plánování, přičemž EU podpoří sdílení informací a podněty k investicím soukromého i veřejného sektoru. Jedním z příkladů viditelných výsledků, které přináší regionální financování v praxi, je projekt „nadnárodní spolupráce“ na ochranu před povodněmi v povodí Dunaje, který je součástí Součástí přizpůsobení se hrozbě lesních požárů je potřeba zvyšování povědomí o této hrozbě mezi veřejností. Před jakou hrozbou stojíme? Modelové výsledky ukazují, že roční průměrná teplota v Evropě pravděpodobně poroste více než celosvětová průměrná teplota.
Im Sommer 2003 und 2004 wüteten in Spanien, Portugal, Frankreich, Italien und Griechenland schwere Waldbrände. Der Grund für die erhöhte Waldbrandgefahr ist ein komplexes Gefüge aus Zersiedlung, unzureichend kontrollierterEntwicklung des ländlichen Raums, schlecht bewirtschafteten Wäldern und einem Anstieg der Besucherzahlen in gefährdeten Gebieten. Seit 1998 haben die Hochwasserereignisse in Europa etwa 700 Menschenleben gefordert, etwa eine halbe Million Menschen haben ihr Zuhause verloren, und es wurden rund 25 Milliarden € an versicherten Schäden verursacht. Die wirtschaftlichen Kosten, die durch Überschwemmungen in Küstengebieten verursacht werden, werden ausgehend von einem Szenarium, bei dem der Meeresspiegel um 50 cm ansteigt, auf 18 Milliarden € geschätzt, jedoch könnten die finanziellen Folgen durch Anpassungsmaßnahmen erheblich reduziert werden, um jährlich bis zu 1 Milliarde €. Denkt man außerdem an den Klimawandel und dessen Auswirkungen – heißere und trockenereMonate – dann steht außer Frage, dass Anpassungsstrategien, die auch eine Förderung der Artenvielfalt in den verschiedenen Regionen umfassen, dringend erforderlich sind. In die Wasser- und Raumordnungspolitik müssen kurzfristige Maßnahmen integriert werden. Womit haben wir es zu tun? Modellergebnisse zeigen, dass die europäische Jahresdurchschnittstemperatur stärker als die globale Durchschnittstemperatur ansteigen könnte.