Co se ovšem přinejmenším v rozvinutých ekonomikách nezvedá, je inflace. Otázka zní proč. Ve Spojených státech, Evropě, Japonsku a dalších rozvinutých ekonomikách táhlo nedávnou růstovou akceleraci zvýšení agregátní poptávky, které bylo výsledkem pokračující expanzivní měnové a fiskální politiky, ale i vyšší podnikatelské a spotřebitelské důvěry. Tuto důvěru posílilo snížení finančních a hospodářských rizik spolu se zapouzdřením rizik geopolitických, která mají v důsledku toho zatím jen malý dopad na ekonomiky a trhy. Protože silnější poptávka znamená nižší rezervy na výrobních a pracovních trzích, dalo by se očekávat, že nedávné zrychlení růstu v rozvinutých ekonomikách s sebou přinese i zvýšení inflace. Jádrová inflace v USA však letos klesla a v Evropě i Japonsku zůstává tvrdošíjně nízká.
Was sich zumindest in den hochentwickelten Ländern nicht erhöht hat, ist die Inflation. Die Frage ist: Warum? In den USA, Europa, Japan und anderen entwickelten Volkswirtschaften wird die jüngste Wachstumszunahme von einem durch die anhaltend lockere Geld- und Fiskalpolitik bedingten Anstieg der Gesamtnachfrage befeuert sowie durch die wachsende Zuversicht bei Unternehmen und Verbrauchern. Letztere beruht auf einem Rückgang der finanziellen und wirtschaftlichen Risiken sowie der Eingrenzung geopolitischer Risiken, die infolgedessen bisher kaum Auswirkungen auf Volkswirtschaften und Märkte hatten. Weil eine höhere Nachfrage zu angespannteren Produkt- und Arbeitsmärkten führt, sollte man erwarten, dass die jüngste Wachstumszunahme in den hochentwickelten Volkswirtschaften mit einem Anstieg der Inflation einhergeht. Doch die Kerninflation ist in den USA in diesem Jahr gefallen, und in Europa und Japan bleibt sie hartnäckig niedrig.