Selhání v tomto směru by ohrozilo veškeré úsilí o přizpůsobení. To bylo jasně ukázáno na projektu ESPACE, který poskytuje konkrétní vodítko pro přizpůsobení pro tvůrce politiky, kteří jsou zapojeni do zpracování dopadů klimatických změn na územní plánování pro řízení vodních zdrojů. Tento projekt činí z tvorby přizpůsobení na klimatické změny ústřední cíl územního plánování, který má dosah za normální plánovací údobí, má rozumět klimatickým rizikům a má podporovat „šampióny klimatického přizpůsobení“. Rozvoj a zavádění přizpůsobovacích opatření je relativně nová problematika. Dalekosáhlé dopady klimatických změn na přírodní a lidmi vytvořené prostředí do všech sektorů a regionů jsou nedostatečně zahrnuty do rozvoje jiných sektorových oblastí (např. hospodaření s půdou a ekosystémy). Tyto vzájemné vztahy musí být vybudovány pro účinnou a integrovanou politickou odezvu a musí se spoléhat obzvláště na zlepšené klimatické scénáře na regionální úrovni, pokročilé porozumění „dobrým postupům“ prostřednictvím sdílení informací, spolupráci jak s veřejným, tak soukromým sektorem a na zajištění souladu přizpůsobovacích opatření s ostatními cíli politiky. Ve věci přizpůsobení musíme jednat teď a v Evropě společně, stejně jak se to děje při zmírňování následků. Naše akce musí být trvale udržitelné, důsledné a integrované se strategiemi zmírňování následků.
Tut sie das nicht, gefährdet sie den Anpassungsvorgang in seiner Gesamtheit. Das hat sich im Zuge des Projekts ESPACE ganz deutlich gezeigt. ESPACE bietet konkrete Anpassungsempfehlungen für Politiker, die mit der Bewältigung der Auswirkungen des Klimawandels auf die wasserwirtschaftliche Raumplanung befasst sind. Das Projekt will die Anpassung an den Klimawandel zu einem Kernziel der Raumplanung machen, durch einen Blick über die normale Planungsdauer hinaus das Wissen über Klimagefahren erweitern und die Entwicklung erstklassiger Anpassungsmethoden fördern. Die Entwicklung und Ergreifung von Anpassungsmaßnahmen ist ein relativ neuer Aspekt. Die weit reichenden Folgen des Klimawandels für die Natur und die vom Menschen gestaltete Umwelt in allen Wirtschaftszweigen und Regionen werden an anderer Stelle (z. B. bei der Bewirtschaftung von Böden und Ökosystemen) nicht hinreichend berücksichtigt. Diese Zusammenhänge müssen zugunsten einer effizienten und ganzheitlichen politischen Antwort aber hergestellt werden. Dazu sind insbesondere bessere Klimaszenarien auf regionaler Ebene, eine bessere Kenntnis guter Arbeitsmethoden mit Hilfe eines Informationsaustausches, die Einbeziehung sowohl des öffentlichen als auch des privaten Sektors sowie die Gewährleistung des Einklangs zwischen Anpassungsmaßnahmen und anderen Politikzielen notwendig. Wir Europäer müssen die Anpassung an den Klimawandel jetzt und gemeinsam genauso in die Hand nehmen wie die Bekämpfung seiner Folgen. Unser Handeln muss nachhaltig sein, zu den Bekämpfungsstrategien passen und in sie integriert werden.