Pomáhá financovat obchodní schodky a domácí investice jiných států (mnoho příjemců těchto peněz vykazuje velké rozpočtové schodky, které stlačují národní úspory pod úroveň domácích investic). Reformy Teng Siao-pchinga odstartovaly nejrychlejší hospodářský vzestup v lidských dějinách a spolu s ním i zrod početné a stále rostoucí střední třídy. Díky tomu se Čína stala důležitou tržní příležitostí pro širokou paletu zahraničních firem – včetně výrobců automobilů, dodavatelů technologií, finančních institucí, energetických společností a zemědělských vývozců. A čínské firmy – až příliš často vlastněné státem – hledají v zahraničí investiční příležitosti v mnoha velkých průmyslových odvětvích, zejména v energetice. Vedlejším produktem spektakulárního čínského růstu jsou sílící ekonomická napětí mezi Čínou a jinými zeměmi. Čínská politika směnných kurzů a její bilaterální obchodní přebytek s USA patřily k velkým tématům amerických prezidentských voleb a znepokojení z čínských zahraničních investic je všudypřítomné. Světová obchodní organizace (WTO) potvrdila americká cla na čínské pneumatiky a Kanada prodloužila posuzování nabídky čínské firmy China National Offshore Oil Corporation na koupi kanadského producenta ropy a plynu Nexen. Navzdory čínskému členství ve WTO čelí mnoho zahraničních firem restrikcím na expanzi do Číny, případně musí spolupracovat s některou čínskou společností.
Das Land hilft anderen Staaten bei der Finanzierung ihrer Handelsdefizite und Inlandsinvestitionen (viele, die davon profitieren, haben riesige Haushaltsdefizite, die zu einem Rückgang der nationalen Ersparnisse unter die Inlandsinvestitionen führen). Deng Xiaopings Reformen haben die schnellste wirtschaftliche Entwicklung in der menschlichen Geschichte ausgelöst und zu dem Entstehen einer großen und weiter wachsenden Mittelklasse geführt. Dies macht China zu einer wichtigen Marktchance für viele ausländische Unternehmen – darunter Autohersteller, Technologielieferanten, Finanzinstitutionen, Energiekonzerne und landwirtschaftliche Exporteure. Und chinesische Unternehmen – oft genug Staatsbetriebe – suchen nach mehr Investitionsmöglichkeiten in großen ausländischen Industriezweigen, insbesondere im Energiebereich. Ein Nebenprodukt des spektakulären chinesischen Wachstums waren steigende wirtschaftliche Spannungen mit anderen Ländern. Die Wechselkurspolitik Chinas und der bilaterale Handelsüberschuss gegenüber den USA waren große Themen bei den amerikanischen Präsidentenwahlen, und die Besorgtheit über die chinesischen Auslandsinvestitionen ist allgegenwärtig. Die Welthandelsorganisation (WTO) hat die US-Steuern auf chinesische Reifen beibehalten, und Kanada will das Gebot der China National Offshore Oil Corporation für Nexen, einen kanadischen Öl- und Gasproduzenten, noch einmal untersuchen. Trotz Chinas Mitgliedschaft in der WTO müssen viele ausländische Unternehmen bei ihrer Expansion in China Restriktionen hinnehmen oder mit einer chinesischen Firma zusammenarbeiten.