Když se ale podíváme, jak si země vedou v této oblasti, všimneme si, že je zde hodně zemí, které skutečně vynikají v obou směrech. Jedna z nejdůležitějších lekcí tohoto srovnání je, že není třeba obětovat rovnoprávnost, aby bylo možné dosáhnout nadprůměrnosti. Tyto země poskytovaly dříve špičkové vzdělání jen některým, nyní je ale poskytují všem, což je velice důležité ponaučení. A to též zpochybňuje paradigma mnoha školských systémů, které fungují na principu oddělování zrna od plev. A hned, jak byly tyto výsledky představeny, zákonodárci, pedagogové, výzkumní pracovníci z celého světa se snažili odhalit, co se skrývá za úspěchem těchto systémů. Ale vraťme se nejdříve o krok nazpět a zaměřme se na země, které stojí za projektem PISA, které jsou zde označeny barevně. A velikost jednotlivých bublin je přímo úměrná množství peněz, které tyto země vynakládají na studenty. Kdyby byly peníze tím hlavním ukazatelem výsledků vzdělávání, našli bychom ty nějvětší bubliny nahoře, nebo ne?
Wenn wir die Leistung der Länder diesbezüglich betrachten, sehen wir viele Länder, die hervorragende Leistungen mit Gleichheit verbinden. In der Tat ist eine der wichtigsten Lektionen, aus diesem Vergleich, dass Gleichheit nicht zugunsten hervorragender Leistungen geopfert werden muss. Diese Länder haben den Schritt von der Leistung für wenige zur Leistung für alle gemacht, eine sehr wichtige Lektion. Diese Lektion fordert das Denken vieler Schulsysteme heraus, die hauptsächlich Schüler aussortieren. Seit Veröffentlichung dieser Ergebnisse versuchen nun Entscheidungsträger, Pädagogen und Forscher weltweit herauszufinden, was hinter dem Erfolg dieser Systeme steckt. Gehen wir einen Schritt zurück und konzentrieren uns auf die Länder, in denen PISA anfing - sie sind jetzt mit einem bunten Kreis markiert. Die Größe des Kreises gleiche ich jetzt proportional an die Ausgaben der jeweiligen Länder für Schüler an. Wäre Geld entscheidend bei der Qualität der Lernergebnisse, müssten die großen Kreise ganz oben sein.