I kdyby se bohaté země rozhodly pro zvýšení dovozu, rostoucí objem obchodu by jen rozšířil stávající cestu, jíž se dopady stárnoucí populace dostávají do rozvojových zemí. Takovým kanálem je i obchod, poněvadž země se stárnoucím obyvatelstvem jsou ekonomicky silné a mohou tudíž diktovat podmínky obchodování s chudšími zeměmi. Rozvojové země, které intenzivně obchodují s rozvinutými ekonomikami, jsou nuceny přijímat jejich relativní ceny a podle toho rozdělovat své prostředky. V těchto relativních cenách se však bude stále více odrážet změna poptávky stárnoucího obyvatelstva industriálních zemí. K zesílení těchto vedlejších demografických účinků přispějí také mezinárodní kapitálové toky, neboť kapitál je obchodován za úrokové sazby určované ve velkých průmyslových zemích. Tyto sazby bude stále více ovlivňovat měnící se věkové složení obyvatel rozvinutých zemí.
Selbst wenn sich die reichen Länder für vermehrte Importe entscheiden, wird das wachsende Handelsvolumen lediglich eine weitere Möglichkeit sein, die Folgen der Überalterung auf die Entwicklungsländer zu übertragen. Der Handel bietet eine solche Möglichkeit, denn Länder mit alternden Bevölkerungen sind wirtschaftlich stark und so auch in der Lage, die Bedingungen für den Handel mit ärmeren Ländern zu bestimmen. Entwicklungsländer, die regen Handel mit Industrieländern betreiben, müssen ihre relativen Preise anpassen und auch ihre Ressourcen dementsprechend verteilen. Diese relativen Preise werden aber zunehmend die veränderte Nachfrage der alternden Bevölkerung in den Industriestaaten widerspiegeln. Internationale Kapitalflüsse werden diese externen demographischen Effekte noch vergrößern, da Kapital zu den in den industrialisierten Volkswirtschaften festgelegten Zinssätzen gehandelt wird. Diese Zinssätze unterliegen allerdings zunehmend dem Einfluss einer veränderten Altersstruktur in den Industriestaaten.