Většina regulatorních reforem navíc finančnímu sektoru přivodí nové a vyšší výdaje. Banky a další ústavy jsou rovněž pod tlakem, aby vyvinuly nové finanční produkty, které pomohou reálnému sektoru řídit složitější rizika a umožní investice do oblastí, jako jsou zelené technologie a infrastruktura pro rozvíjející se země. Nadto teď globální finanční stabilita závisí na větší spolupráci na mezinárodní úrovni, spojené s přísnějším vymáháním pravidel na úrovni národní. Je zjevné, že rozvíjející se trhy hledají alternativní modely růstu, které budou zelené a udržitelné. Jejich finanční sektory budou muset fungovat zcela odlišně od současného modelu, který se řídí spotřebou. Jakou úlohu může finanční sektor sehrát při omezování návykové spotřeby, financované neudržitelným hromaděním dluhů, ve světě, v němž spotřeba i finančnictví musí růst pomaleji, abychom se vyrovnali s globálními mezemi přírodních zdrojů a životního prostřední? A vzhledem k tomu, že finanční instituce budou muset monitorovat a řídit rizika zcela odlišným způsobem, a to jak pro sebe, tak pro své zákazníky, jakou roli má jejich rozložení ve světě, kde bude sílit volatilita spotřeby, úspor a investic?
Zusätzlich führen große regulatorische Reformen dazu, dass der Finanzsektor neuen und höheren Kosten ausgesetzt ist. Ebenso stehen Banken und andere Institutionen unter dem Druck, neue Finanzprodukte aufzulegen, die der Realwirtschaft dabei helfen, komplexere Risiken auszubalancieren und Investitionen in Entwicklungsländern in Bereichen wie grüner Technologie und Infrastruktur zu tätigen. Darüber hinaus hängt die globale Stabilität des Finanzwesens heute von größerer Kooperation auf internationaler Ebene und gleichzeitig strengerer Durchsetzung von Regeln auf nationaler Ebene ab. Auch ist klar, dass Entwicklungsländer nach alternativen Wachstumsmodellen suchen, die umweltfreundlich und nachhaltig sind. Ihre Finanzsektoren müssen in ihrer Funktionsweise deutlich vom bestehenden Modell, das von Konsum getrieben wird, abweichen. In einer Welt, in der sowohl Konsum als auch das Finanzwesen langsamer wachsen müssen, um sich globalen Beschränkungen im Bereich Ressourcen und Umwelt anzupassen, stellt sich die Frage, welche Rolle der finanzielle Sektor bei der Reduzierung von untragbarer Blasenbildung und Konsumsucht spielen kann. Und welche Rolle spielt angesichts dessen, dass Finanzinstitutionen für sich und ihre Kunden Risiko auf radikal andere Weise überwachen und handhaben müssen, die Verteilung in einer Welt, in der Konsum, Ersparnisse und Investitionen an Volatilität zunehmen?