U méně drahých bot, kde se do nehmotných částí výrobního procesu investovaly nižší částky, nebyl tento podíl tak vysoký, ale stále přesahoval 50%. Antidumpingová opatření uvalená EU proto nezamýšleně zasáhla i evropské firmy. Odvětví s vyšším obsahem lidského kapitálu – například spotřební elektronika – mají mnohem vyšší náklady na výzkum a vývoj než obuvnictví, takže výroba tohoto zboží na montážní lince v nízkonákladové zemi pravděpodobně není příliš nákladná v porovnání s výzkumem a vývojem a dalšími nehmotnými náklady. U složitějšího zboží je hodnota přidaná v EU (pokud se nehmotná část výrobního procesu nachází v Evropě) docela vysoká. Uplatňování opatření na obranu obchodu proti takovému zboží, byť by mělo právní opodstatnění, s velkou pravděpodobností zadělá na problémy i globalizovaným evropským společnostem. Mnozí lidé tvrdí, že tyto problémy jsou nutnou cenou za zajištění, aby se firmy nezapojovaly do antikonkurenčního chování nebo nedostávaly dotace, které křiví obchod. I kdyby však opatření fungovala, jak mají, není obrana obchodu pravděpodobně namířena převážně proti antikonkurenčním obchodním praktikám. Častěji je klíčovým faktorem na jejím pozadí ochranářská politika.
Bei weniger teuren Schuhen, wo man geringere Summen in die immateriellen Teile des Produktionsprozesses investiert, lag dieser Wert zwar nicht so hoch, aber immer noch bei über 50 %. Die von der EU verhängten Anti-Dumping-Maßnahmen trafen daher die europäischen Firmen in unbeabsichtigter Weise. Sektoren mit einem größeren Einsatz an Humankapital – wie beispielsweise elektronische Konsumgüter – haben viel höhere F&E-Kosten zu tragen als der Schuhsektor, daher ist die Fließband-Produktion dieser Güter in einem Niedriglohnland im Verhältnis zu den Kosten für F&E und andere immaterielle Kosten nicht allzu kostspielig. Bei höher entwickelten Produkten ist die Wertschöpfung in der EU ziemlich hoch (wenn der immaterielle Teil des Produktionsprozesses in Europa stattfindet). Handelspolitische Schutzmaßnahmen gegen diese Produkte, selbst wenn sie gesetztlich gedeckt sind, können für globalisierte europäische Unternehmen Probleme schaffen. Vielerorts hört man, dass diese Probleme eben der zu bezahlende Preis dafür sind, dass sich Unternehmen nicht wettbewerbswidrig verhalten oder handelsverzerrende Subventionen erhalten. Aber selbst wenn diese Maßnahmen so funktionierten wie sie sollten, richtet sich die Mehrheit dieser handelspolitischen Schutzinstrumente wohl nicht gegen wettbewerbswidrige Geschäftspraktiken. Viel öfter sind protektionistische Strategien der entscheidende Faktor hinter diesen handelspolitischen Schutzmaßnahmen.