Zakrnělost představuje skutečnou tvář současné globální chudoby, neboť způsobuje nezvratné poškození kognitivního vývoje a fyzického růstu. Navíc existuje bezpočet lékařských důkazů, že podvýživa v tomto „výživovém období“ souvisí s vysokým tlakem, kardiovaskulárními chorobami, cukrovkou, a dokonce i obezitou, což má za následek vyšší výdaje za lékařskou péči v pozdějším životě. Studie provedená v roce 2011 ve 112 venkovských oblastech po celé Indii nicméně zjistila, že „méně než 20% matek slyšelo slovo podvýživa ve svém místním jazyce“. V Africe produkují většinu potravin drobné farmářky. Podvýživa je však rozšířená, protože tyto ženy vlastní jen 2% půdy a mají přístup pouze k 10% dostupných osvětových služeb. Abych parafrázoval, co mi mnoho těchto farmářek svěřilo: „Jsme primární producentky. Za svou těžkou práci však dostáváme velmi málo, protože než náš výrobek doputuje na trh, shrábnou zisk prostředníci. Jenže kdybychom vstoupily do stávky, Afrika by hladověla.“
Diese Unterentwicklung ist in der Tat zum wahren Gesicht der heutigen globalen Armut geworden und verursacht irreversible Schäden für die kognitive Entwicklung und das körperliche Wachstum der Kinder. Außerdem gibt es eine Vielzahl an medizinischen Belegen dafür, dass eine Mangelernährung in diesem „Ernährungsfenster“ mit der Zunahme von erhöhtem Blutdruck, Herz-Kreislauf-Erkrankungen, Diabetes und sogar Fettleibigkeit in Verbindung steht, was zu höheren Gesundheitskosten in einem späteren Lebensabschnitt führt. Doch in Indien wurde 2011 in einer Studie mit 112 über das ganze Land verteilten ländlichen Bezirken festgestellt, dass „unter 20 % der Mütter das Wort für Mangelernährung in ihrer lokalen Sprache gehört hatten.“ In Afrika wird der Großteil der Lebensmittel von Kleinbäuerinnen angebaut. Trotzdem ist Mangelernährung weit verbreitet, da diese Frauen nur 2 % des Bodens besitzen und nur 10 % der verfügbaren Beratungsstellen nutzen. Man kann das, was viele Bäuerinnen mir berichteten, folgendermaßen umschreiben: „Wir sind die hauptsächlichen Erzeuger. Aber wir bekommen für unsere harte Arbeit sehr wenig, denn bis unsere Produkte den Markt erreichen, haben Zwischenhändler den Gewinn abgeschöpft. Afrika würde jedoch verhungern, wenn wir streikten.“