Všechny agresivně podporovaly investice a export a odrazovaly import (nebo se k němu chovaly netečně). Čínská snaha z posledních let vytvořit ekonomiku založenou na vysoké míře úspor a velkých obchodních přebytcích je ztělesněním merkantilistického učení. Rovněž raný merkantilismus si zaslouží přehodnocení. Lze pochybovat o tom, že obrovský rozmach mezikontinentálního obchodu v šestnáctém a sedmnáctém století by býval možný bez státních pobídek, jako byla monopolní privilegia. Jak uvádí řada ekonomických historiků, obchodní sítě a zisky, které merkantilismus zajistil Velké Británii, byly možná klíčovým předpokladem nastartování průmyslové revoluce v této zemi kolem poloviny osmnáctého století. Tím nechci idealizovat merkantilistickou praxi, jejíž škodlivé dopady není těžké nahlédnout. Vlády až příliš snadno končívají v područí byznysu, což má za následek bratříčkování a zvýhodňování spřízněných firem namísto hospodářského růstu. A i když jsou vládní intervence ve prospěch byznysu zpočátku úspěšné, nakonec přežijí vlastní užitečnost a stanou se zkostnatělými.
Alle förderten aggressiv Investitionen und Exporte und bremsten zugleich die Importe (oder standen diesen zumindest indifferent gegenüber). Chinas Bemühen der letzten Jahre um eine hohe Ersparnisse erzielende Volkswirtschaft, die große Handelsüberschüsse erwirtschaftet, verkörpert merkantilistische Lehren. Auch der frühe Merkantilismus hat eine Neubewertung verdient. Es ist zweifelhaft, ob die große Ausweitung des interkontinentalen Handels im 16. und 17. Jahrhundert ohne staatliche Anreize wie etwa Monopolverträge möglich gewesen wäre. Die Handelsnetze und Profite, die der Merkantilismus Großbritannien bot, waren – so die Argumentation vieler Wirtschaftshistoriker –möglicherweise entscheidend für die Einleitung der Industriellen Revolution des Landes um die Mitte des 18. Jahrhunderts. Damit sollen nun nicht jene merkantilistischen Praktiken idealisiert werden, deren schädliche Auswirkungen leicht erkennbar sind. Regierungen können nur allzu leicht unternehmenshörig werden, was zu Vetternwirtschaft und Rent Seeking statt zu wirtschaftlichem Wachstum führt. Selbst wenn sie zunächst erfolgreich sind, können staatliche Interventionen zugunsten der Unternehmen ihre Nützlichkeit überleben und verknöchern.