V Evropě se vegetační období od roku 1962 do roku 1995 prodloužilo o 10 dní. I když to je přínosné pro zemědělství v severní Evropě, i jejich výnosy začnou při zvýšení teploty o další 2 °C oproti hodnotě před industrializací klesat. • Tání ledovců způsobuje zvyšování hladin moří. Již během posledního století jejich hladina stoupla o 10 až 25 cm (v závislosti na metodě měření) a předpokládá se, že do roku 2100 ještě stoupne až o 88 cm. To by způsobilo zatopení níže položených ostrovů a také pobřeží, jako např. Malediv, delty Nilu v Egyptě a Bangladéše. V Evropě by bylo ohroženo kolem 70 milionů obyvatel pobřežních oblastí. Také dále od pobřeží by mořská voda pronikla do zemědělské půdy a zásobáren pitné vody a kontaminovala by ji. • Asi od roku 2070 by Evropu mohla každý druhý rok zasáhnout podobná vlna horka jako v roce 2003.
In Europa hat sich die Vegetationsperiode zwischen 1962 und 1995 um 10 Tage verlängert. Das hat sich zwar günstig auf die Landwirtschaft in Nordeuropa ausgewirkt, doch werden selbst dort die Ernteerträge zurückgehen, wenn die Temperaturen um mehr als 2 °C gegenüber den Werten vor der Industrialisierung steigen sollten. • Mit dem Schmelzen der Eiskappen steigen die Meeresspiegel. Ihr Anstieg betrug in den letzten 100 Jahren 10-25 cm (je nach Messung). Prognosen gehen von einem weiteren Anstieg von bis zu 88 cm bis zum Jahr 2100 aus. In Europa wären ungefähr 70 Millionen Küstenbewohner gefährdet. Das Meerwasser würde selbst in küstenfernere Gebiete vordringen und landwirtschaftliche Nutzflächen und Süßwasservorräte versalzen. • Ab 2070 könnte Europa alle zwei Jahre einer Hitzewelle wie im Jahr 2003 ausgesetzt sein.