Důsledkem takového uchvacování bohatství je často válka. Jindy je důsledkem prostě to, že úředníci usilují o získání rent a cizinci jim v tom pomáhají a ponoukají je k tomu. Podplatit vládu k dodávkám přírodních zdrojů za nižší než tržní cenu je levnější než investovat do odvětví a rozvíjet jej, a proto nemůže překvapovat, že některé firmy tomuto pokušení podlehnou. • Zadruhé, ceny přírodních zdrojů jsou kolísavé a vyrovnávat tuto volatilitu je těžké. Věřitelé poskytují peníze za dobrých časů, ale chtějí své peníze zpátky, jakmile řekněme padnou ceny energií. (Jak se říká, banky rády půjčují jen těm, kdo peníze nepotřebují.) Hospodářská činnost je tak ještě nestabilnější než komoditní ceny a většina výnosů vzniklých během konjunktury vezme za své během propadu, který následuje.
Die Folge ist häufig Krieg. Bei anderen Gelegenheiten ist das Resultat ein schlichtes Handaufhalten der staatlichen Vertreter, das durch Außenstehende gefördert und begünstigt wird: Es ist eben billiger, eine Regierung zu bestechen, Ressourcen unter Marktpreis zu liefern, als zu investieren und eine Industrie aufzubauen; deshalb ist es kaum verwunderlich, wenn einige Unternehmen einer solchen Versuchung nicht widerstehen können. · Zweitens sind die Preise für natürliche Ressourcen schwankungsanfällig, und diese Schwankungsanfälligkeit in den Griff zu bekommen ist schwierig. Kreditgeber sind in guten Zeiten gerne bereit, Geld zur Verfügung zu stellen; wenn aber beispielsweise die Energiepreise fallen, wollen sie ihr Geld zurück. (Wie sagt ein altes Sprichwort so schön: Banken leihen nur denen gerne, die das Geld nicht brauchen.) Das Wirtschaftsgeschehen ist deshalb in den betreffenden Ländern sogar noch schwankungsanfälliger als die Rohstoffpreise selbst, und ein Großteil der in einem Boom gemachten Fortschritte löst sich in der Wirtschaftskrise, die folgt, in Luft auf.