Nominální a reálné proměnné Jak již bylo vysvětleno výše, lze v inflačním prostředí za stejnou částku s postupujícím časem koupit stále méně zboží. Dalo by se také říct, že Dále je důležité rozlišovat nominální a reálné úrokové míry (viz také rámeček níže). Předpokládejme například, že si můžete koupit dluhopis se splatností jeden rok, který má nominální výnosnost stanovenou na 4 % na konci ročního období. Pokud za něj na začátku roku zaplatíte 100 eur, na konci roku dostanete 104 eur, váš dluhopis je tedy úročen nominální úrokovou sazbou ve výši 4 %. Je třeba si uvědomit, že úrokovou sazbou se myslí nominální úroková sazba, není-li dohodnuto něco jiného.
In der Vergangenheit hat eine Reihe volkswirtschaftlicher Studien gezeigt, dass bei nationalen Verbraucherpreisindizes ein geringer, aber positiver Messfehler auftritt, sodass eine gemessene Inflationsrate von beispielsweise weniger als einem halben Prozentpunkt in Wirklichkeit der „wahren“ Preisstabilität entsprechen könnte. Für den Euroraum (d.h. alle EU-Mitgliedstaaten, die den Euro eingeführt haben) liegen keine präzisen Schätzungen bezüglich eines derartigen Messfehlers vor. Zwei Gründe sprechen jedoch dafür, dass ein solcher möglicher Fehler eher gering ausfallen dürfte. Erstens ist der Harmonisierte Verbraucherpreisindex (HVPI) – dabei handelt es sich um eine Harmonisierung der Verbraucherpreisindizes aller Länder des Euroraums – ein relativ neues Konzept. Zweitens bemüht sich Eurostat – das von der Europäischen Kommission für diesen Bereich der Statistik auf EU-Ebene eingesetzte Amt – darum, Messfehler im HVPI durch die Festlegung geeigneter statistischer Standards zu vermeiden.