V Rumunsku byly zkoumány soudní statistiky uložených trestů s cílem monitorovat úspěšnost opětovného začlenění uživatelů drog, kteří se dopustí jiného trestného činu než užívání drog, do společnosti. Ve většině případů postih spočíval v podmíněném trestu při uloženém dohledu. Bylo konstatováno, že od roku 2004 soudy méně často ukládaly povinnou léčbu, čímž vlastně omezily zapojení probačních služeb, a tím i jejich přispění k sociální rehabilitaci uživatelů drog. Průzkum provedený v roce 2004 mezi 15–16letými ve Finsku ukázal, že přibližně 7 % těch, kteří v posledním roce užívali konopí, financovalo své užívání drog nezákonně; více než polovina z nich prodejem drog a ostatní především krádežemi (Kivivuori a kol., 2005, citováno ve finské národní zprávě). V Irsku dvě studie, které v roce 1996 a v letech 2000–2001 provedla výzkumná jednotka Garda u vzorku uživatelů drog známých policii, odhadly, že uživatelé drog zodpovídali za 66 % zjištěných trestných činů v roce 1996 a 28 % v letech 2000–2001 (Keogh, 1997; Furey a Browne, 2003, citováno v irské národní zprávě). Statistiky uložených trestů nebo vyhnutí se uložení trestů podávají mnohem přesnější obrázek uplatňování protidrogové politiky země než znění zákonů (viz EMCDDA, 2002a).
Nach Maßgabe des deutschen Betäubungsmittelgesetzes hat die Staatsanwaltschaft unter bestimmten Bedingungen die Möglichkeit, bei Drogenbesitz ohne gerichtliche Zustimmung von der Strafverfolgung abzusehen. Obwohl hierzu Empfehlungen und Leitlinien vorliegen, gibt es zwischen den Vorschriften der einzelnen Bundesländer starke Diskrepanzen. Im Rahmen der oben genannten Studie über diese Unterschiede, die im Auftrag des Gesundheitsministeriums durchgeführt wurde, wurden über 1 800 Fälle in sechs Bundesländern untersucht (Schäfer und Paoli, 2006). Zu den ersten drei Kategorien von Straftaten sind in der EU kaum oder nur lückenhafte Daten vorhanden. Einige der verfügbaren Daten stammen aus lokalen Ad-hoc-Studien, die für Extrapolationen ungeeignet sind, andere beziehen sich lediglich auf eine bestimmte Kategorie der Drogenkriminalität. In einigen Bundesländern Österreichs gab es Bestrebungen für eine Vereinheitlichung der Vollzugspraxis von § 12 und § 35 Absatz 4 des Suchtmittelgesetzes, in denen vereinfachte Verfahren für die Zurücklegung polizeilicher Anzeigen im Falle des Erwerbs oder Besitzes geringer Drogendelikten] und Tabelle 1 des Themenpapiers der EBDD „Illicit drug use in the EU: legislative approaches“ [Illegaler Drogenkonsum in der EU: legislative Ansätze] (beide verfügbar unter http://eldd.emcdda.europa.eu/?nnodeid=5175).