Termín v roce 2001 prvně použila společnost Goldman Sachs, aby obrátila pozornost k výnosným příležitostem v částech světa, které pokládala za „rozvíjející se trhy“. Podíl zemí BRIC na světovém HDP se zvýšil z 16 % v roce 2000 na 22 % v roce 2008. Během následné globální recese se jim kolektivně dařilo lépe než průměrně. Společně tvoří 42 % světové populace a třetinu globálního hospodářského růstu za posledních deset let. Necháme-li stranou Spojené státy (zemi s třetím nejvyšším počtem obyvatel), roční hospodářský růst v ostatních čtyřech nejlidnatějších zemích – v Číně, Indii, Indonésii a Brazílii – v letech 2000 až 2009 přesahoval 5-6%. To je pochopitelně dobrá zpráva pro světové hospodářství, ale ekonomický termín začal žít vlastním politickým životem, navzdory skutečnosti, že Rusko do této kategorie nezapadá nejlépe. Časopis Pekingská revue poznamenal: „Když společnost Goldman Sachs v roce 2001 akronym BRIC vytvořila, ani ekonomové, ani zbytek světa si nepředstavoval, že Brazílie, Rusko, Indie a Čína nakonec jednou zasednu za společný stůl a vytvoří významnou platformu.“ V červnu roku 2009 se ministři zahraničí těchto čtyř zemí poprvé sešli v ruském Jekatěrinburgu, aby chytlavé zkratkové slovo proměnili v mezinárodní politickou sílu. Země BRIC vlastní 2,8 bilionu dolarů čili 42 % globálních zahraničních rezerv (byť většina z toho je čínská).
Geprägt wurde der Begriff 2001 bei Goldman Sachs, wo man die Aufmerksamkeit auf profitable Chancen in Ländern zu lenken suchte, die als „Schwellenländer“ betrachtet wurden. Der Anteil der BRIC-Staaten am weltweiten BIP stieg von 16% im Jahr 2000 auf 22% in 2008. Zusammen haben sie die anschließende globale Rezession überdurchschnittlich gut bewältigt; sie stellen gemeinsam 42% der Weltbevölkerung, und ein Drittel des globalen Wirtschaftswachstums der letzten zehn Jahre entfällt auf sie. Lässt man die USA beiseite (die bei der Bevölkerungszahl an dritter Stelle stehen), so lag das jährliche Wirtschaftswachstum der vier anderen bevölkerungsreichsten Länder – China, Indien, Indonesien und Brasilien – 2000-2009 bei gut 5-6%. Für die Weltwirtschaft ist dies offensichtlich eine gute Nachricht. Doch hat hier ein wirtschaftlicher Begriff ein politisches Eigenleben angenommen, und zwar trotz der Tatsache, dass Russland nur schlecht in diese Kategorie passt. Der Beijing Review kommentierte: „Als Goldman Sachs das Akronym BRIC im Jahre 2001 erfand, hätten sich weder die Ökonomen noch die übrige Welt vorstellen können, dass Brasilien, Russland, Indien und China sich eines Tages irgendwann zusammensetzen würden, um gemeinsam eine wichtige Plattform aufzubauen.“ Im Juni 2009 kamen die Außenminister der vier Länder erstmals im russischen Jekaterinburg zusammen, um ein einprägsames Akronym in eine internationale politische Kraft umzuformen. Die BRIC-Staaten halten zusammen 2,8 Billionen Dollar – das sind 42% – der globalen Devisenreserven (obwohl das Meiste davon den Chinesen gehört).