Zeleň je krásná, ale v době, kdy 1,2 miliardy lidí žije v žalostné chudobě, 2,5 miliardy postrádá přístup k vodě a hygieně a téměř miliarda každý večer ulehá hladová, je opravdu zeleň tou nejvyšší prioritou? Nakonec, zdroje jsou limitované. Některé sliby se zdá se zakládají na alternativní realitě. Jeden z deseti globálních slibů o vzdělávání je formulován takto pokřiveně: “Do roku 203 je třeba zajistit, aby všichni studenti dosáhli znalostí a dovedností potřebných k podpoře udržitelného rozvoje, skrze (mimo jiné) vzdělání pro udržitelný rozvoj a udržitelný způsob života, lidská práva, rovnost pohlaví podpora míru, globálního občanství a uvědomění si kulturní rozdílnosti a přispění kultury udržitelnému rozvoji.“ Výzkum však zatím ukazuje, že více než třetině všech dětí ve školním věku – což je celkově čtvrt miliardy – se zatím nedaří naučit ani základy čtení a matematiky. Měly bychom opravdu odvádět zdroje od základního vzdělání, abychom zajistili podporu udržitelného rozvoje ve školách? Další cíle předpokládají, že pomoc “malým rybářům“ a “podpora udržitelného turismu“ patří mezi jedny z nejdůležitějších cílů na světě.
Grünflächen sind zwar schön, aber haben sie wirklich oberste Priorität in einer Zeit, in der 1,2 Milliarden Menschen in extremer Armut leben, 2,5 Milliarden keinen Zugang zu Trinkwasser und Sanitärversorgung haben und fast eine Milliarde Menschen jeden Abend hungrig ins Bett geht? Die Mittel sind schließlich begrenzt. Einige Versprechen scheinen auf einer alternativen Realität zu beruhen. Eines der zehn globalen Versprechen im Bereich Bildung ist diese verzerrte Formulierung: „Bis 2030 soll dafür gesorgt werden, dass sich alle Lernenden die erforderlichen Kenntnisse und Fähigkeiten aneignen, um nachhaltige Entwicklung zu fördern, unter anderem auch durch Bildung für nachhaltige Entwicklung und nachhaltige Lebensweisen, Menschenrechte, Gleichstellung der Geschlechter, Förderung einer Kultur des Friedens und der Gewaltlosigkeit, global orientierte politische Bildung (global citizenship) und Wertschätzung kultureller Vielfalt und des Beitrags, den Kultur zu nachhaltiger Entwicklung leistet.“ Studien zufolge lernt jedoch über ein Drittel aller Kinder im Schulalter – insgesamt eine Viertelmilliarde – derzeit noch nicht einmal richtig lesen und rechnen. Sollten wir der Grundschulbildung wirklich Ressourcen entziehen, um dafür zu sorgen, dass wir nachhaltige Entwicklung in Schulen fördern können? Andere Ziele gehen davon aus, dass die Unterstützung „kleiner handwerklicher Fischer“ und „die Förderung eines nachhaltigen Tourismus“ zu den wichtigsten Zielen der Welt zählen.