Mnoho čínských oceláren má například nejmodernější kontrolu znečišťování ovzduší, avšak tyto systémy se dají odpojit, aby se ušetřily náklady. Jakmile je výsledkem tohoto stavu chrlení přebytečné produkce za dumpingovou cenu na světové trhy, mají západní země plné právo přijmout odvetná opatření. Dlouhé dějiny obchodního protekcionismu nám bohužel ukazují, že taková opatření mívají jen málokdy podobu přesného chirurgického řezu. Daleko častěji na nich vydělají především bohatí lidé a ti s politickými konexemi, zatímco spotřebitelé na nich tratí, poněvadž platí vyšší ceny. Země, které při uzavírání hranic zahraniční konkurenci zajdou příliš daleko, nakonec svou výhodu ztratí a jejich inovace, pracovní místa i růst utrpí. Na obchodní politice zahleděné do sebe v minulosti prodělaly například Brazílie a Indie, třebaže i tyto dva státy jsou v posledních letech otevřenější. Další problém spočívá v tom, že většina západních ekonomik začala být silně propletená v globálních nabídkových řetězcích. Dokonce i Trumpova administrativa musela přehodnotit svůj plán vycouvat ze Severoamerické dohody o volném obchodu, když jí konečně došlo, že spousta zboží dovezeného z Mexika do USA obsahuje výraznou americkou stopu.
Zum Beispiel verfügen viele chinesische Stahlwerke über moderne Umweltschutzsysteme, aber diese lassen sich ausschalten, um Kosten zu sparen. Wenn das Ergebnis ist, dass die überschüssige Produktion zu Billigpreisen auf die Weltmärkte geworfen wird, sind die westlichen Länder absolut berechtigt, Gegenmaßnahmen zu ergreifen. Unglücklicherweise zeigt die lange Geschichte handelsprotektionistischer Maßnahmen, dass diese selten die Form chirurgischer Eingriffe annehmen. Sehr viel öfter sind die hauptsächlichen Begünstigten die Reichen und politisch gut Vernetzten, während die Verlierer die Verbraucher sind, die höhere Preise bezahlen müssen. Länder, die zu weit dabei gehen, sich gegenüber ausländischer Konkurrenz abzuschotten, verlieren irgendwann ihre Wettbewerbsfähigkeit, und dann leiden Innovation, Arbeitsplätze und Wachstum. Brasilien und Indien beispielsweise haben traditionell unter einer nach innen blickenden Handelspolitik gelitten, obwohl sich beide in den letzten Jahren stärker geöffnet haben. Ein weiteres Problem ist, dass die meisten westlichen Volkswirtschaften schon lange stark in globale Lieferketten eingebunden sind. Selbst die Trump-Regierung musste ihren Plan, sich aus dem Nordamerikanischen Freihandelsabkommen (NAFTA) zurückzuziehen, überdenken, als ihr endlich klar wurde, dass viele US-Importe aus Mexiko eine Menge US-Komponenten enthalten.