To je zřetelný a přesvědčivý důkaz dřívějších přešlapů v politice ECB při normalizaci vývoje úrokových sazeb. Kdyby se Evropská centrální banka v minulosti nezpozdila a nejednala příliš pomalu, dostála by lépe svému mandátu opřenému o stabilitu cen a nebyla by teď mimo rytmus kroků centrálních bank v ostatních průmyslových zemích. Pryč z ústavů Srbsko – které je již dlouho kritizováno jako země, jejíž zesnulý prezident Slobodan Milošević rozpoutal v bývalé Jugoslávii genocidu – není zvyklé na pochvaly za ochranu lidských práv. V jedné oblasti ochrany lidských práv však tolikrát tupené Srbsko učinilo bezpříkladný krok, který je staví před celý zbytek střední a východní Evropy včetně států, jež už jsou členy Evropské unie. V září 2006 prohlásilo srbské ministerstvo práce, školství a sociálních věcí za svou oficiální politiku integraci tisíců lidí uzavřených v dickensovských státních institucích kvůli svému duševnímu postižení zpět do společnosti. Tímto historickým krokem si Srbsko osvojilo praxi, která po druhé světové válce zapustila kořeny v bohatých západních zemích, ale v komunistickém bloku nebyla nikdy aplikována. Segregovat lidi výlučně na základě duševního postižení, ignorovat jejich nejzákladnější lidská práva, bránit jim v přístupu ke vzdělání a zaměstnání, upírat jim svobodu volby, kde a jak budou žít a s kým se mohou sdružovat, to je v přímém rozporu s konceptem svobodné společnosti. Ke změně politiky s cílem napravit tuto chmurnou realitu v Srbsku došlo ve chvíli, kdy ministerstvo souhlasilo, že začne po celé zemi uplatňovat pilotní projekt, v jehož rámci byla od roku 2003 zřízena řada komunitních podpůrných služeb umožňujících osobám s duševním postižením opustit instituce, v nichž byly do té doby uzavřeny, a začít žít v širším světě.
Dies ist ein klarer und überzeugender Beweis für die vorausgegangenen Fehlentscheidungen der EZB bei der Vereinheitlichung des Zinssatzprozesses. Wenn Europas Zentralbank in der Vergangenheit nicht zu spät und zu langsam reagiert hätte, wäre sie ihrem eigenen Mandat der Preisstabilität gerechter geworden und sie wäre jetzt im Vergleich zu den Zentralbanken in anderen Industrieländern nicht aus dem Takt. Raus aus dem Heim Lange Zeit als Land gebrandmarkt, in dem der verstorbene Präsident Slobodan Milošević einen Völkermord vom Zaun brach, ist Serbien nicht an Lob für den Schutz der Menschenrechte gewöhnt. Nun allerdings hat das viel geschmähte Serbien in einem Bereich des Menschenrechtsschutzes einen beispiellosen Schritt gesetzt und damit sämtliche Länder Zentral- und Osteuropas hinter sich gelassen, auch solche, die bereits Mitglied der Europäischen Union sind. Im September 2006 erklärte das serbische Ministerium für Arbeit, Beschäftigung und Soziales seine neue offizielle Politik im Hinblick auf Menschen mit geistiger Behinderung. Tausende dieser Menschen, die bisher unter menschenunwürdigen Bedingungen in staatlichen Institutionen weggesperrt lebten, sollen nun in die Gesellschaft integriert werden. Mit diesem historischen Schritt setzte Serbien eine Praxis um, die nach dem Zweiten Weltkrieg zwar in den reichen westlichen Ländern aber nicht im kommunistischen Block Fuß gefasst hatte. Es ist mit dem Konzept einer freien Gesellschaft nicht vereinbar, Menschen auf Grund ihrer geistigen Behinderung zu isolieren, ihre grundlegendsten Menschenrechte zu missachten, sie von Zugang zu Bildung und Beschäftigung auszuschließen, ihnen die Freiheit der Entscheidung zu nehmen, wo und wie sie leben und welche soziale Kontakte sie pflegen möchten. Dieser politische Sinneswandel, der darauf abzielte, die düstere Lage in diesem Bereich in Serbien zu bereinigen, kam zu einem Zeitpunkt, da das Ministerium beschloss, einen Pilotversuch landesweit umzusetzen. Im Rahmen dieses Pilotversuchs wurden seit 2003 eine Reihe von Betreuungsdiensten auf Gemeindeebene geschaffen.