Lidé v místech jako Francie a Polsko, již se obávají národního úpadku, se snaží svalit vinu na někoho mimo jejich vlast. Ve 30. letech 20. století se zajisté takovéto nálady silně projevovaly, když populistické reakce připisovaly hospodářskou krizi zlomocným silám „mezinárodního kapitálu“. Soudobá verze tohoto vysvětlení zní, že svět se mění tak rychle, že je v ohrožení národní bezpečnost, ba i národní identita. Alternativní výklad poukazuje na to, že tyto obavy vycházejí z reálného problému. Moderní hospodářský růst téměř ve všech vyspělých průmyslových zemích stále závisí na dovozu energií (výjimkou je Norsko).
Menschen in Ländern wie Frankreich oder Polen, die sich um den nationalen Niedergang sorgen, suchen einen Schuldigen außerhalb des Landes. Gefühle dieser Art gab es in den 1930ern gewiss zuhauf, als das Volk in seiner Reaktion die Weltwirtschaftskrise mit den dunklen Mächten des „internationalen Kapitals“ in Verbindung brachte. Die moderne Version dieser Erklärung lautet, dass die Welt sich so schnell ändert, dass die nationale Sicherheit und sogar die nationale Identität in Gefahr sind. Ein alternatives Szenario schlägt vor, dass diese Ängste von einem realen Problem herrühren. Das moderne Wirtschaftswachstum ist immer noch in fast jedem hoch industrialisierten Land von importierter Energie abhängig (Norwegen bildet eine Ausnahme).