Skladba jejích půjček však zatím spíše kopíruje chování dárců, místo aby ho doplňovala. Druhým důvodem k existenci Světové banky je potřeba „proticyklické“ pomoci. V současnosti je to tak, že když se bohatá část světa nakazí ekonomickou chřipkou, čelí chudší země hned dvojí nákaze: propadnou se jim příjmy z obchodu a vyschnou jim kanály pomoci a investic z bohatších zemí. Výsledkem jsou zastavené projekty nebo programy – napůl postavené nemocnice, nečekané výpadky dodávek lékařských potřeb, mosty vedoucí nikam –, které dělají v jejich ekonomikách spoušť. V situaci, kdy Světová banka přehodnocuje svou praxi finančního řízení, by mohla zaujmout vědomější proticyklický přístup. Třetím důvodem k existenci Světové banky je její schopnost dělit se o znalosti a vyvíjet a posilovat normy u vlád zemí, jimž půjčuje. V praxi však má banka potíže dělat to efektivně.
Statt allerdings ergänzende Maßnahmen zu ergreifen, tendierte man bislang eher dazu, den Ansinnen der Geber Folge zu leisten. Ein zweites Argument, das für die Weltbank spricht, besteht in der Notwendigkeit „antizyklischer“ Hilfe. Wenn sich der reichere Teil der Welt eine wirtschaftliche Erkältung holt, stehen ärmere Länder derzeit vor einer zweifachen Ansteckungsgefahr: ihre Einnahmen aus dem Handel sinken dramatisch und der Zustrom an Hilfsgeldern und Investitionen aus den reicheren Ländern versiegt. Der daraus resultierende Stillstand bei Projekten oder Strategien – halbfertige Krankenhäuser, unerwartete Knappheiten bei medizinischen Versorgungsgütern, Brücken ins Nirgendwo – führt zu Chaos in deren Ökonomien. Wenn die Bank ihre Vorgehensweisen im Hinblick auf Finanzmanagement einer Überprüfung unterzieht, könnte man einen bewusster antizyklischen Ansatz wählen. Ein drittes Argument für die Weltbank besteht in ihrer Fähigkeit, Erfahrungen auszutauschen sowie in den Staaten, an die man Kredite vergibt, Normen zu entwickeln und zu festigen. In der Praxis allerdings hat die Bank Schwierigkeiten, diesen Aufgaben wirksam nachzukommen.