Zásadní význam v americkém systému veřejné správy má nezávislé veřejné soudnictví, přičemž právní normy vznikaly v průběhu desítek let, opřeny o zásady transparentnosti, precedentů a práva odvolat se proti nepříznivým verdiktům. To vše se teď odsouvá stranou, neboť nové dohody požadují privátní, netransparentní a velice nákladnou arbitráž. Navržené uspořádání je navíc prošpikováno střety zájmu; rozhodce například může vystupovat v jedné kauze jako „soudce“ a v kauze související jako advokát. Rozhodčí řízení je tak nákladné, že aby se Uruguay dokázala bránit společnosti Philip Morris, musela se obrátit na Michaela Bloomberga a další movité Američany známé podporou zdraví. Navíc přestože korporace mohou žalovat, pro ostatní to neplatí. Dojde-li k porušení jiných závazků – například norem na ochranu pracujících či životního prostředí – občané, odbory ani skupiny občanské společnosti nemají na koho se obrátit.
Eine grundlegende Säule des amerikanischen Regierungssystems ist eine unvoreingenommene öffentliche Justiz mit im Laufe der Jahrzehnte aufgebauten Rechtsnormen, die auf den Grundsätzen der Transparenz, des Präzedenzrechts und der Möglichkeit, gegen ungünstige Entscheidungen in Berufung zu gehen, beruhen. All dies wird derzeit verworfen, denn die neuen Übereinkommen sehen eine private, intransparente und sehr teure Schlichtung vor. Zudem schafft die Ausgestaltung häufig Interessenkonflikte; so können die Schlichter etwa in einem Fall „Richter“ und in einem verwandten Fall Anwalt sein. Die Verfahren sind derart teuer, dass sich Uruguay an Michael Bloomberg und andere reiche Amerikaner wenden musste, die sich der Gesundheit verpflichtet fühlen, um sich gegen Philip Morris zur Wehr setzen zu können. Und obwohl die Konzerne Klage einreichen können, können andere das nicht. Wird etwa gegen andere Verpflichtungen – zum Beispiel Arbeits- und Umweltstandards – verstoßen, ist Bürgern, Gewerkschaften und zivilgesellschaftlichen Gruppen der Rechtsweg versperrt.