Čím ambicióznější jsou stanovené cíle, tím nižší je jejich účinek. Například snaha o všeobecné základní vzdělání v subsaharské Africe by znamenala nižší, ale stále značný sociální a ekonomický přínos ve výši sedmi dolarů na každý vynaložený dolar. A snaha o dosažení všeobecného základního vzdělání na celém světě by přišla na mnohem více a každý vynaložený dolar by znamenal přínos ve výši pouhých čtyř dolarů. Stejný typ srovnání se musí činit i u dalších důležitých cílů, jako je zlepšení kvality vzdělávání – dosažení tohoto cíle je překvapivě obtížné, jak na základě špatných výsledků v mezinárodním hodnocení OECD zjistila řada rozvinutých zemí. Zatímco peníze vyčleněné například na snížení počtu žáků ve třídách mají velmi malý dopad, investice do institucionálních změn – jako jsou zavedení monitorovacích a hodnotících systémů, centrálně řízené zkoušky a pobídky pro učitele – by mohly znamenat přínos ve výši 3-5 dolarů na každý vynaložený dolar.
Wenn Ziele ehrgeiziger werden, verlieren sie ihre Wirkung. So würde die Gewährleistung einer universalen Grundschulausbildung im Afrika südlich der Sahara pro eingesetztem Dollar sieben Dollar sozialen und wirtschaftlichen Nutzen bringen – ein geringerer Wert, aber immer noch beachtlich. Und Bemühungen, eine solche allgemeine Grundschulausbildung weltweit zu etablieren, wären viel teurer, da jeder Dollar dabei nur vier Dollar Nutzen bringen würde. Die selbe Art von Vergleich muss für andere wichtige Ziele durchgeführt werden, darunter auch für die Verbesserung der Ausbildungsqualität – ein überraschend schwer zu erreichendes Ziel, wie viele Industriestaaten durch ihr schlechtes Abschneiden bei den internationalen Vergleichen der OECD erfahren mussten. Während beispielsweise Geld für die Verkleinerung von Klassen kaum Wirkung zeigt, könnten Investitionen in institutionelle Veränderungen – wie die Einführung von Auswertungs- und Testsystemen, zentralen Prüfungen oder Anreizen für Lehrer – Vorteile von drei bis fünf Dollar pro eingesetztem Dollar bringen.