I přes různou tradicipovažují oba přístupy zdravotní návyky a zvláště užívánídrog za otázku racionální volby, zatímco ve zdravotníchvědách panuje široký konsenzus, že sociální faktory (okolníprostředí, skupina vrstevníků, normy) a osobní faktory(temperament, akademické a emoční schopnosti) mají na formování zdravotních návyků a chování souvisejícího s užíváním drog větší vliv než pouhé poznávání. Hlavním cílem selektivní prevence ve školách je krizováintervence a včasná identifikace žáků, kteří mají problémy.Účelem tohoto postupu je nalézt řešení na úrovni školy,které by zabránilo odchodu nebo vyloučení rizikovýchžáků ze školy, a tím zhoršení jejich situace. Přístupy na báziprogramů jsou nabízeny v Německu, Irsku, Lucembursku a Rakousku (Leppin, 2004), zatímco Polsko a Finskozajišťují kursy pro učitele nebo vydávají pokyny pro to, jak rozpoznat žáky s problémy, včetně užívání drog, a jak vhodně zasáhnout. Tradiční individualistické přístupyzahrnují služby pedagogické psychologie (jako je tomu ve Francii a na Kypru), které fungují na bázi doporučenínebo vlastní volby. Irsko má novou, intenzivní, veřejněprospěšnou službu pro zajištění kvalitního vzdělání, v rámci níž se pracuje se školami a rodinami v oblastechznevýhodněných z hlediska vzdělání s cílem zajistitpravidelnou školní docházku dětí.
Schwedens). Ansätze, die ausschließlich auf der Gesundheitserziehung beruhen, sind ebenfalls auf die Beeinflussung kognitiver Prozesse beschränkt und enthaltenhäufig keine konkreten Maßnahmen im Zusammenhang mit Verhaltenstraining und der Förderung sozialer Interaktion.Ungeachtet der derzeit vorhandenen Kenntnisse über eineeffiziente Drogenprävention sind diese Ansätze jedoch ineinigen Ländern noch immer weit verbreitet. Da die gefährdeten Gruppen, auf die die selektive Prävention abzielt, häufig erhebliche Erfahrung mit legalenund illegalen Suchtmitteln haben, beschränken sich diemeisten selektiven Präventionsmaßnahmen darauf, speziellzugeschnittene Informationen, persönliche Beratung undkreative oder sportliche Betätigung als Alternativeanzubieten. Es darf jedoch nicht vergessen werden, dassdie in den umfassenden sozialpädagogischen Programmen der universalen Prävention angewandten Verfahren auch in der selektiven Prävention ebensoeffizient, wenn nicht gar effizienter, eingesetzt werdenkönnen. Die Veränderung der normativen Einstellungen (z. B. zu lernen, dass die meisten Mitgliederder Peer-Gruppe den Konsum ablehnen),Selbstbehauptungstraining, Motivation und Festlegung von Zielen sowie Entmystifizierung haben sich als sehr effektive Verfahren für gefährdete Jugendliche erwiesen(Sussman etal., 2004), werden jedoch in der EU nur selten alsselektive Präventionsmaßnahmen eingesetzt.