Před padesáti lety američtí pěstitelé kuřat zjistili, že držením ptáků v halách dokáží vyrábět kuřata určená na stůl levněji a s vynaložením méně práce než tradičními farmářskými metodami. Nový postup se rozšířil: kuřata zmizela z luk do dlouhých hal bez oken. Zrodily se průmyslové velkochovy. Neříká se „průmyslové zemědělství“ jen proto, že ony haly připomínají průmyslové závody. Všechno, co se týče výrobních metod, je zaměřeno na proměnu živého zvířete ve stroj přetvářející zrno na maso nebo vejce při co nejnižších nákladech. Vstoupíte-li do takové haly – pokud vám to pěstitel dovolí –, uvidíte až 30 tisíc kuřat.
Vor fünfzig Jahren stellten die amerikanischen Hühnerfarmer fest, dass sie, indem sie ihr Geflügel in Ställen hielten, die Hühner preiswerter und mit weniger Aufwand als auf den Tisch bringen konnten mit den traditionellen Methoden der Geflügelhaltung. Die neue Methode verbreitete sich: Die Hühner verschwanden von den Feldern und wurden in langen, fensterlosen Ställen untergebracht. Die Massentierhaltung war geboren. Im englischen Sprachraum spricht man von „factory farming“ – und das nicht nur, weil diese Ställe wie Fabrikgebäude aussehen. Alles bei dieser Produktionsmethode ist darauf ausgerichtet, lebende Tiere in Maschinen zu verwandeln, die Getreide bei möglichst niedrigen Kosten in Fleisch oder Eier umsetzen. Betreten Sie einen derartigen Stall – wenn der Produzent es Ihnen denn erlaubt –, und Sie werden dort bis zu 30.000 Hühner vorfinden.