Abychom přiměli chudé společnosti k růstu, potřebujeme změnit nejen jejich instituce a s nimi spojené podněty, ale i jejich kulturu, což vyžaduje vystavit více lidí v těchto společnostech životu v pokročilých ekonomikách. Navzdory téměř všeobecné víře ekonomů v prvotní roli podnětů existují tři charakteristiky světových dějin, které demonstrují převládající roli kultury. Například bavlnářský průmysl, který se v letech 1857 až 1947 rozvinul v Bombaji, fungoval s nulovými omezeními zaměstnanosti, s úplnou bezpečností kapitálu, ve stabilním a efektivním právním systému, bez dovozních nebo vývozních kontrol, se svobodným přístupem podnikatelů z celého světa a s možností svobodného vstupu na britský trh.
Damit arme Gesellschaften wirtschaftliches Wachstum hervorbringen, müssen wir ihre Kultur ändern, nicht nur ihre Institutionen und die mit diesen verbundenen Anreize. Und dies erfordert, mehr Menschen in diesen Gesellschaften mit dem Leben in fortschrittlichen Volkswirtschaften vertraut zu machen. Trotz des nahezu universellen Glaubens der Ökonomen an das Primat der Anreize belegen drei Aspekte der Weltgeschichte die Vorherrschaft der Kultur. So operierte etwa die Baumwolltextilindustrie, die sich zwischen 1857 und 1947 in Bombay entwickelte, unter den folgenden Bedingungen: keine Arbeitsbeschränkungen, uneingeschränkte Sicherheit des Kapitals, stabiles und effizientes Rechtssystem, keinerlei Import- oder Exportkontrollen, freier Zuzug für Unternehmer aus aller Welt, freier Zugang zum britischen Markt.