Během let směřujících ke krizi v mnoha zemích bytněla nerovnost, se znepokojivými důsledky pro sociální soudržnost. Přibývající nerovnost mohla také zesílit náchylnost ke krizi: může-li během zlých časů do úspor sáhnout méně lidí, dopad na růst je ještě větší. Obrátíme-li se k mezinárodnímu rozměru, zásadní je lépe porozumět tomu, jak se politiky zavedené v jedné zemi přelévají do dalších ekonomik. Tento přístup tvoří jádro snah skupiny G20 dopracovat se k silnému, stabilnímu a vyváženému globálnímu růstu. Mezinárodní měnový fond v této oblasti také zintenzivňuje své snažení, a to prostřednictvím „zpráv o přelivech“ věnovaných Číně, eurozóně, Japonsku, Británii a Spojeným státům. Dále je důležité zdokonalit porozumění finančním vazbám mezi zeměmi. Během krize jsme viděli, jak rychle kapitál opouštěl země dříve považované za jisté sázky.
In den Jahren vor der Krise ist die Ungleichheit in vielen Ländern gewachsen, mit beunruhigenden Folgen für den sozialen Zusammenhalt. Zunehmende Ungleichheit könnte auch die Anfälligkeit für die Krise verstärkt haben: Wenn weniger Menschen in der Lage sind, in schlechten Zeiten auf Ersparnisse zurückzugreifen, sind die Auswirkungen auf das Wachstum noch größer. Was die internationale Dimension angeht, ist es äußerst wichtig, besser zu verstehen, wie sich politische Vorgehensweisen, die in einem Land beschlossen werden, auf andere Volkswirtschaften auswirken. Dieser Ansatz steht im Mittelpunkt der Bemühungen der G-20, ein starkes, stabiles und ausgewogenes globales Wachstum zu erreichen. Der Internationale Währungsfonds verstärkt seine Arbeit auf diesem Gebiet ebenfalls, durch Berichte über die Auswirkungen auf China, die Eurozone, Japan, das Vereinigte Königreich und die Vereinigten Staaten. Ebenso ist es wichtig, zu einer besseren Einschätzung der finanziellen Verknüpfungen zwischen einzelnen Ländern zu gelangen. Während der Krise haben wir gesehen, wie schnell Kapital aus Ländern floh, die zuvor als sicher angesehen wurden.