Čína díky své vyvíjející se, rozšiřující se a komplexní pavučině smluv vytvořila čtyři fungující a moderní nabídkové řetězce v globálním měřítku, a to ve výrobě, infrastruktuře, financích a vládních službách. Jak se ovšem Číně podařilo vybudovat v relativně krátké době z tradičních dědických rodinných smluv a archaických ústavních struktur moderní průmyslovou základnu? Prostřednictvím experimentování, adaptace a evoluce – procesu, který byl popsán jako „přechod řeky ohmatáváním kamenů“ – dokázala Čína rozvinout nabídkový řetězec vyššího řádu nebo také pátý nabídkový řetězec spočívající v politickém rozhodování. Tato „architektura vládnutí na nejvyšší úrovni“, jak se jí v Číně říká, je nezbytná pro koordinaci a organizaci různých nabídkových řetězců a celkové pavučiny smluv za účelem dosažení křehké rovnováhy mezi individuálními, rodinnými, podnikovými, společenskými a národními cíli. Architektura vládnutí na nejvyšší úrovni se podobá operačnímu systému počítače, který organizuje ostatní softwarové a hardwarové složky tak, aby vytvářely jediný celek. Taková struktura existuje v mnoha ekonomikách, ale v čínském kontextu, kde stát hraje ústřední roli v ekonomice, je pro efektivní fungování systému klíčová. Její budoucí utváření bude záviset na tom, jak čínský historický, kulturní a institucionální kontext a vyvíjející se pavučina smluv ovlivní společenské předivo země. Záhada čínského směnného kurzu
Aufgrund seines entstehenden, expandierenden und komplexen Vertragsnetzes hat China vier funktionierende, moderne und auf globaler Ebene agierende Wertschöpfungsketten geschaffen. Wie aber gelang es China innerhalb relativ kurzer Zeit ausgehend von seinen traditionellen, patriarchalischen Familienverträgen und archaischen Verfassungsstrukturen eine moderne industrielle Basis aufzubauen? Durch Experimente, Anpassung und Entwicklung – einen Prozess der als „Überqueren des Flusses durch Tasten der Steine” beschrieben wird – war China in der Lage, eine höherrangige oder fünfte Wertschöpfungskette hinsichtlich der politischen Entscheidungsfindung zu etablieren. Diese „Architektur der Regierungsführung auf höchster Ebene“ wie sie in China bekannt ist, war entscheidend für die Koordination und Organisation der unterschiedlichen Wertschöpfungsketten und des Vertragsnetzes insgesamt, um die heikle Balance zwischen den Zielen des Einzelnen, der Familien, Unternehmen, der Gesellschaft und der Nation zu erreichen. Diese Architektur der Regierungsführung auf höchster Ebene ist mit dem Betriebssystem eines Computers vergleichbar, das Software und Hardware koordiniert, um eine Einheit zu bilden. Eine derartige Struktur gibt es in vielen Ökonomien, aber im chinesischen Kontext, wo der Staat eine zentrale Rolle in der Ökonomie einnimmt, ist sie von entscheidender Bedeutung für die Wirksamkeit des Systems. Die Gestaltung dieser Struktur wird davon abhängen, wie Chinas Geschichte, Kultur, institutioneller Kontext und die Entwicklung des Vertragsnetzes das soziale Gefüge des Landes beeinflussen. Ungereimtheiten bei Chinas Wechselkurs