Hlavním prvkem je zavedení „jednotné platby pro zemědělský podnik“, která není závislá na objemu produkce (oddělená podpora), nýbrž je podmíněna dodržováním norem v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Dalšími základními prvky reformy jsou snížení přímých plateb velkým zemědělským podnikům za účelem financování posílené politiky rozvoje venkova, mechanizmus finanční kázně a revize tržní politiky SZP, zejména v odvětvích mléka, obilovin, rýže, pšenice tvrdé, ořechů, brambor určených na výrobu škrobu a sušených krmiv. Reforma financování SZP, která proběhne v roce 2007, je založena na vůli zavést jednotný rámec spočívající na dvou pilířích: v฀sloučení všech stávajících pravidel do jediného nařízení; v฀vytvoření dvou nových fondů, jež budou pokud možno uplatňovat tatáž pravidla: Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Účelem tohoto nového rámce je umožnit co nejracionálnější, nejtransparentnější a nejsnazší využívání peněz evropských daňových poplatníků. Orientace SZP Tím se posiluje rozpočtová kázeň. Financování Společenství je zvýšeno (celkem 13,7 miliard EUR ročně) a zohledňuje vstup nových členských států do Unie, včetně Bulharska a Rumunska dne 1. ledna 2007.
So erwies sich 2005 in der Tat als Entscheidungsjahr sowohl für die Neubelebung dieser Strategie im Zuge der Halbzeitüberprüfung als auch für die Verknüpfung von zwei „Agendas“ im Bereich der Sozialpolitik auf In diesem Jahr lief die „Sozialagenda“ aus, die im Dezember 2000 – einige Monate nach Annahme der Lissabon-Strategie – vom Europäischen Rat von Nizza genehmigt worden war; man wollte im Zeitraum 2000-2005 den neuen Herausforderungen und sozialen Bedürfnissen gerecht werden, bei denen es insbesondere um die Beschäftigung und den sozialen Kontext im Allgemeinen vor dem Hintergrund der Globalisierung und der Erweiterung der Union ging. In der Agenda beschreibt die Kommission, wie durch die Kombination verschiedener erforderlicher Gemeinschaftsinstrumente die Qualität der Umsetzung verbessert werden kann; sie stellt Schlüsselmaßnahmen vor, die an zwei Hauptschwerpunkten ausgerichtet sind, die sich aus eben den für die Dauer ihres Mandats gesetzten strategischen Zielen der Kommission ergeben: aus dem Wohlstandsziel und dem Solidaritätsziel. Der Europäische Rat begrüßte auf seiner Frühjahrstagung diese Initiative der Kommission, die er als einen Beitrag zur Verwirklichung der Ziele der Lissabon-Strategie ansieht, wobei gleichzeitig das europäische Sozialmodell gestärkt wird, das auf dem Bemühen um Vollbeschäftigung und einen größeren sozialen Zusammenhalt beruht. Beschäftigung Im Januar nahm die Kommission den Entwurf ihres „gemeinsamen Beschäftigungsberichts 2004-2005“ (2) an, der im Wesentlichen auf den von den Mitgliedstaaten im