To se však změnilo: podle nejnovějších údajů Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) v roce 2016 hlad postihoval 815 milionů lidí, o 38 milionů víc než v roce 2015, a podvýživa ohrožuje miliony. Výzkum mého think tanku Kodaňský konsensus už dlouho pomáhá se zaměřováním pozornosti a zdrojů na nejúčinnější reakce na podvýživu, jak celosvětově, tak v zemích jako Haiti a Bangladéš. Bohužel existují znepokojivé signály, že globální reakce se možná ubírá špatným směrem. FAO dává nárůst hladovění za vinu šíření násilných konfliktů a „šokům souvisejícím s klimatem“, což znamená konkrétní extrémní události jako povodně a sucha. Jenže v tiskové zprávě FAO se „šoky související s klimatem“ mění na „změnu klimatu“. Samotná zpráva obojí bez důkazu spojuje, ale komuniké FAO jde ještě dál a stroze deklaruje: „Hlad ve světě opět na vzestupu, v důsledku konfliktů a změny klimatu.“
Aber das hat sich geändert: Laut den neuesten Daten der Welternährungsorganisation der Vereinten Nationen (FAO) waren 2016 815 Millionen Menschen von Hunger betroffen, das sind 38 Millionen mehr als 2015. Mangelernährung bedroht Millionen. Die Forschung für meinen Think Tank, den Copenhagen Consensus, trägt schon seit langem dazu bei, Aufmerksamkeit und Ressourcen auf die effektivsten Reaktionen auf Mangelernährung zu richten, sowohl global als auch in speziellen Ländern, wie Haiti und Bangladesch. Leider gibt es besorgniserregende Anzeichen dafür, dass die globale Reaktion möglicherweise in die falsche Richtung geht. Die FAO sieht die Ursache für die Zunahme von Hunger in der Ausbreitung von gewaltsamen Konflikten und „klimabedingte Schocks”, womit insbesondere Überschwemmungen und Dürren gemeint sind. Aber in der Pressemitteilung der FAO wird aus „klimabedingten Schocks” „Klimawandel”. Der Bericht selber verbindet beide, ohne Beweise dafür anzuführen. Aber die Mitteilung der FAO geht noch weiter, indem sie in aller Deutlichkeit erklärt, der Welthunger sei wieder im Anstieg, aufgrund von Konflikten und Klimawandel.