Chtějí oživit ducha svobodného bádání, který se z islámské kultury vytratil a který je naléhavě zapotřebí vzkřísit. K dosažení tohoto cíle je nezbytné překonat náročné překážky. Řada zemí neobvykle velkou část financování výzkumu zaměřuje na vojenskou techniku, což je jev vycházející spíš z geopolitiky a probíhajících tragédií na Blízkém východě než z touhy po ryzím poznání. Nejnadanějším mladým vědcům a technikům v Sýrii zaměstnávají mysl naléhavější věci než základní výzkum a inovace. A jen málokdo v arabském světě pravděpodobně pohlíží na pokroky íránské jaderné techniky se stejnou vyrovnaností jako na rozvoj malajsijské softwarové branže. Je nicméně důležité si uvědomit, jak mnoho by muslimské země mohly lidstvu přinést opětovným tříbením ducha zvídavosti, který je mízou vědeckého bádání – ať už směřujícího k úžasu nad božím dílem anebo k prosté snaze porozumět věcem tak, jak jsou. Model rozvoje pod vedením mulláhů ISLÁMÁBÁD – Jedna dlouhotrvající debata v ekonomii – a obecněji ve společenských vědách – se zabývá tím, jak rozvojovým zemím nejlépe poskytovat mezinárodní pomoc.
Sie wollen den Geist freier Forschung wiederzubeleben, der innerhalb der islamischen Kultur verlorengegangen ist und dringend wiedererlangt werden muss. Um dies zu erreichen, sind erschreckende Herausforderungen zu bewältigen. Viele Länder widmen einen ungewöhnlich großen Teil ihrer Forschungsgelder der Militärtechnologie, ein Phänomen, das mehr durch die Geopolitik und die sich entfaltenden Tragödien im Nahen Osten bedingt ist als durch einen Durst nach reinem Wissen. Die klügsten jungen Naturwissenschaftler und Ingenieure in Syrien haben heute dringendere Fragen im Kopf als Grundlagenforschung und Innovation. Und nur wenige in der arabischen Welt dürften die iranischen Fortschritte im Bereich der Nukleartechnologie mit derselben Gelassenheit betrachten wie Entwicklungen in Malaysias Softwarebranche. Trotzdem ist es wichtig, zu erkennen, welchen großen Beitrag die islamischen Länder für die Menschheit leisten könnten, indem sie einmal mehr jenen Geist der Neugier heranziehen, der wissenschaftliche Forschung vorantreibt – sei es, um die göttliche Schöpfung zu bestaunen oder einfach, um zu versuchen, warum Dinge so sind, wie sie eben sind. Das Entwicklungsmodell der Mullahs ISLAMABAD – Eine seit langem – und unter Sozialwissenschaftlern breit - geführte Debatte – fokussiert sich auf die Frage, wie Entwicklungshilfe am besten funktioniert.