A aby komplikací nebylo málo, pozadí těchto problémů se v několika příštích desetiletích pravděpodobně značně změní v důsledku demografických posunů, růstu populace, urbanizace, migrace v rámci států i mezi nimi, globalizace, liberalizace obchodu a rychlé expanze středních vrstev v rozvojovém světě. Tyto posuny budou doprovázet rychlou industrializaci a pokroky ve vědě a technice (zejména v informačních a komunikačních technologiích) a promění stravovací návyky a vzorce spotřeby. V důsledku toho se schémata spotřeby vody výrazně změní, a to i nepřímo, prostřednictvím posunů v oblasti zemědělství, energetiky a využívání půdy. Tato spojení jsou v mnoha částech světa patrná už dnes. Vlivem nadměrné těžby a energetických dotací v řadě asijských zemí – včetně Indie, Číny a Pákistánu – například alarmujícím tempem klesá hladina podzemní vody.
Komplizierter noch wird es dadurch, dass sich der Hintergrund dieser Probleme in den nächsten paar Jahrzehnten deutlich verändern wird. Gründe dafür sind der demographische Wandel, Bevölkerungswachstum, Urbanisierung, Migration in und zwischen Ländern, Globalisierung, Handelsliberalisierung und das schnelle Wachstum der Mittelklasse in den Entwicklungs- und Schwellenländern. Diese Veränderungen werden von schneller Industrialisierung und wissenschaftlichen sowie technischen Fortschritten (insbesondere in der Informations- und Kommunikationstechnologie) begleitet werden und die Ernährungsgewohnheiten und Konsummuster transformieren. Als Ergebnis werden sich die Muster des Wasserkonsums deutlich ändern, auch indirekt über Verschiebungen in den Bereichen der Landwirtschaft, Energie und Landnutzung. In der Tat sind diese Verbindungen in vielen Teilen der Welt bereits deutlich sichtbar. In vielen asiatischen Ländern – darunter Indien, China und Pakistan – sinkt beispielsweise aufgrund von Überentnahme und Energiesubventionen der Grundwasserspiegel alarmierend schnell ab.