Stručná odpověď zní tak, že hospodářské sankce mají obvykle jen skromný účinek, ačkoliv mohou být zásadním nástrojem, jak dát najevo morální odhodlání. Mají-li hrát hospodářské sankce stále významnější roli ve státní politice jednadvacátého století, možná by stálo za zamyšlení, jak dobře v minulosti fungovaly. Jak Gary Hufbauer a Jeffrey Schott uvádějí ve své klasické knize na toto téma, dějiny hospodářských sankcí sahají přinejmenším do roku 432 před Kristem, kdy řecký státník a generál Periklés vydal v reakci na únos tří aspasiánských žen takzvaný „Megarský dekret“.
Kurz gesagt: Wirtschaftssanktionen haben oft nur bescheidene Wirkung, auch wenn sie ein wichtiges Mittel sein können, moralische Entschlossenheit zu demonstrieren. Wenn Wirtschaftssanktionen in der internationalen Politik des 21. Jahrhunderts eine wichtigere Rolle spielen sollen, könnte es lohnen, darüber nachzudenken, wie sie in der Vergangenheit funktioniert haben. Wie Gary Hufbauer und Jeffrey Schott in ihrem klassischen Werk zu diesem Thema feststellen, reicht die Geschichte der Wirtschaftssanktionen mindestens bis ins Jahr 432 v. Chr. zurück. Damals erlies der griechische Staatsmann und General Perikles in Reaktion auf die Entführung dreier Frauen aus dem Haus der Aspasia das sogenannte „megarische Edikt“.