A třebaže by řada lidí mohla preferovat status quo v podobě urychlování vývoje nových antibiotik při současném ponechání stávající spotřeby beze změny, i toto řešení je spojené s řadou etických otázek – například jak a kdy začít omezovat délku klinických zkoušek. Ze všech těchto důvodů se začali etikové, zdravotničtí výzkumníci a společenskovědní experti zaobírat otázkou, jak nejlépe zajistit etickou zodpovědnost strategií boje proti rezistenci na léčiva. V roce 2015, tedy rok po zveřejnění zprávy WHO, vydal časopis Public Health Ethicsspeciální číslo věnované výlučně tomuto tématu. V listopadu 2017 pak Centrum pro výzkum rezistence na antibiotika (CARe) při mé univerzitě uspořádalo vůbec první velké sympozium na toto téma; zúčastnili se ho čelní experti na ekonomii, etiku, právo, politiku, politologii a zdravotnictví. Dvoudenní konference poskytla platformu pro rozvoj kolaborativních synergií, přičemž výsledky výzkumu mají být zveřejněny v časopise Bioethics. Tato akademická setkání pomohla zvýšit zájem o etické aspekty rezistence, avšak představují jen malý zlomek toho, co svět potřebuje k bezpečnému proplutí morálním minovým polem, které se před ním rýsuje.
Und während viele Menschen möglicherweise ein Festhalten an dem bisherigen Ansatz bevorzugen würden, der die Entwicklung neuer Antibiotika beschleunigt und zugleich den gegenwärtigen Verbrauch unverändert lässt, bringt diese Lösung ihre eigenen ethischen Überlegungen mit sich – zum Beispiel, wie und wann man die Länge klinischer Tests verringern sollte. Aus all diesen Gründen haben Ethiker, Gesundheitsforscher und Sozialwissenschaftler begonnen, zu untersuchen, wie sich am besten gewährleisten lässt, dass Strategien zur Bekämpfung von Arzneimittelresistenzen ethisch verantwortungsvoll sind. Im Jahr 2015, dem Jahr nach der Veröffentlichung des WHO-Berichts, veröffentlichte die Fachzeitschrift Public Health Ethics eine Sonderausgabe, die sich ganz diesem Thema widmete. Im November 2017 hielt dann das Centre for Antibiotic Resistance Research (CARe) meiner eigenen Universität das allererste größere Symposium zu diesem Thema ab und brachte dabei führende Wissenschaftler aus den Bereichen Wirtschaft, Ethik, Recht, den Sozialwissenschaften und dem Gesundheitswesen zusammen. Die zweitägige Konferenz bot eine Plattform für die Entwicklung kollaborativer Synergien, und die Forschungsergebnisse werden in der Zeitschrift Bioethics erscheinen. Diese wissenschaftlichen Zusammenkünfte haben dazu beigetragen, das wissenschaftliche Interesse an ethischen Gesichtspunkten von Arzneimittelresistenzen zu fördern, aber stellen nur einen winzigen Bruchteil dessen dar, was erforderlich ist, um der Welt zu helfen, ihren Weg durch das sich abzeichnende moralische Minenfeld zu finden.