A při pohledu vpřed už dnes vidíme, že dva největší hráči v FSB a Basileji mají jinou agendu. Nastupující americká administrativa Donalda Trumpa už dala najevo podezíravost vůči omezením ze zahraničí a mezinárodním závazkům. Součástí snahy učinit Ameriku opět velkou pravděpodobně nebude nové nadšení z ještě vtíravějších pravidel formulovaných v Basileji. Lidé, kteří prosazují zrušení velké části Dodd-Frankova zákona o finanční reformě z roku 2010 ve prospěch vyššího poměru pákového efektu, jak to prosazoval návrh zákona podporovaný kongresmanem Jebem Hensarlingem, si představují jakousi bankovní regulaci „Made in USA“. Tato myšlenka má sice jisté opodstatnění, ale do současného basilejského rámce by příliš dobře nezapadala. Evropa čelí jiným trampotám. Tamní regulátoři se dnes náruživě zaměřují na dopady brexitu, který bude vyžadovat složité úpravy, aby se podařilo vytvořit nový vztah mezi Londýnem a eurozónou. Hlavní prioritou Evropské centrální banky musí být zachování celistvosti bankovní unie EU, která se ocitla pod tlakem v důsledku brexitu i v důsledku krize ochromující italské banky.
Mit Blick auf die Zukunft lässt sich feststellen, dass die zwei größten Akteure im FSB und Basel andere Sorgen haben. Die neue US-Administration Donald Trumps hat ihren Argwohn hinsichtlich ausländischer Verflechtungen und internationaler Zusagen bereits signalisiert. Amerika wieder groß zu machen heißt offenbar nicht, große Begeisterung für weitere störende Regeln aus Basel an den Tag zu legen. Diejenigen, die für eine Rücknahme eines Großteils der Dodd-Frank-Finanzreformgesetze aus dem Jahr 2010 eintreten, um Bestimmungen zugunsten einer höheren Fremdkapitalquote Platz zu machen - wie in einem von dem Abgeordneten Jeb Hensarling vorgebrachten Gesetzesentwurf propagiert - fassen eine Version der Bankenregulierung der Marke „Made in the USA“ ins Auge. Doch obwohl die Idee durchaus etwas für sich hat, würde sie sich nicht so einfach in den derzeitigen Basel-Rahmen einfügen. Europa ist mit anderen Sorgen konfrontiert. Die Regulierungsbehörden konzentrieren sich derzeit voll und ganz auf die Auswirkungen des Brexit, der komplexe Arrangements erfordert, um die neue Beziehung zwischen London und der Eurozone zu organisieren. Oberste Priorität der Europäischen Zentralbank muss die Erhaltung der Integrität der EU-Bankenunion sein, die sich sowohl aufgrund des Brexit als auch der um sich greifenden Krise der italienischen Banken unter Druck befindet.