Na úvod uvažme, jak by dohoda přispěla k rozšíření práv k duševnímu vlastnictví ve prospěch farmaceutických společností, jak jsme zjistili z uniklých verzí projednávaného textu. Ekonomický výzkum jasně dokládá tvrzení, že taková práva k duševnímu vlastnictví v nejlepším případě pobízejí ke slabému výzkumu. Dokonce existuje důkaz o opaku: když Nejvyšší soud USA zneplatnil patent společnosti Myriad na gen BRCA, vyvolalo to příval inovací, které přinesly lepší testy a nižší náklady. Ustanovení TPP by brzdila otevřenou konkurenci a zvyšovala ceny pro spotřebitele v USA a po celém světě – což je protiklad volného trhu. TPP by obchod s léčivy řídilo prostřednictvím široké škály patrně těžko srozumitelných změn pravidel v oblastech, jako jsou „patentové vazby“, „datová exkluzivita“ a „bioléčiva“.
Man denke als Erstes daran, wie das Abkommen die geistigen Eigentumsrechte der großen Pharmaunternehmen auszuweiten würde – was wir aus den Medien zugespielten Fassungen des Verhandlungstexts wissen. Die wirtschaftliche Forschung zeigt eindeutig, dass das Argument, wonach derartige geistige Eigentumsrechte die Forschung fördern, im besten Falle schwach ist. Tatsächlich gibt es Belege für das Gegenteil: Als der Oberste Gerichtshof der USA Myriads Patent auf das BRCA-Gen für ungültig erklärte, führte dies zu einem Innovationsschub, der in besseren und preiswerteren Tests resultierte. Tatsächlich würden im TPP-Text enthaltene Bestimmungen den freien Wettbewerb beschränken und die Preise für die Verbraucher in den USA und weltweit in die Höhe treiben – für Freihändler ein Gräuel. Die TPP würde den Handel mit Pharmaprodukten durch eine Vielzahl scheinbar nebensächlicher Änderungen zu Fragen wie der „Patentverknüpfung“, „Datenexklusivität“ und den „biologischen Präparaten“ steuern.