Na tomto místě stojí za to připomenout, že neexistují žádné doložené dopady GM potravin na lidské zdraví. Mnoho aktivistů však poukazuje na jiné účinky. Šivaová například stále opakuje rozšířenou historku, podle níž GM kukuřice obsahující toxin Bt zabíjí monarchy stěhovavé. Několik vědecky recenzovaných studií však v podstatě dospělo k závěru, že „dopad Bt kukuřičného pylu ze současných komerčně křížených odrůd na populaci monarchů stěhovavých je zanedbatelný“. Greenpeace a mnoho dalších tvrdí, že GM potraviny pouze umožňují velkým firmám, jako je Monsanto, získat téměř monopolní postavení. Tím však zapřahají vůz před koně: nadvláda velkých společností je do jisté míry odrazem aktivismu proti GM potravinám, kvůli němuž je schvalovací proces tak dlouhý a nákladný, že dotáhnout ho do konce si mohou dovolit jen bohaté firmy dodávající farmářům ze zemí prvního světa.
An dieser Stelle ist darauf hinzuweisen, dass es keine Belege für Auswirkungen auf die menschliche Gesundheit durch gentechnische veränderte Lebensmittel gibt. Viele Aktivisten behaupten jedoch andere Auswirkungen. Eine weitverbreitete Geschichte, die noch immer von Vandana Shiva wiederholt wird, ist, dass gentechnisch veränderter Bt-Mais Monarchfalter tötet. In verschiedenen, durch Fachleute überprüften Studien ist jedoch bewiesen worden, dass „die Auswirkung des Pollen von Bt-Mais aus derzeitigen kommerziellen Hybriden auf Populationen des Monarchfalters unerheblich ist.“ Greenpeace und viele andere behaupten, dass gentechnisch veränderte Lebensmittel großen Unternehmen wie Monsanto lediglich dazu verhelfen, sich zu Quasi-Monopolisten aufzuschwingen. Doch damit wird das Pferd vom Schwanz her aufgezäumt: Die Vormachtstellung großer Unternehmen ist zum Teil auf Anti-Gentechnik-Aktivismus zurückzuführen, der dazu beigetragen hat das Zulassungsverfahren so langwierig und teuer werden zu lassen, dass nur reiche Unternehmen, die auf Landwirte in Industrieländern ausgerichtet sind, es sich leisten können dieses zum Abschluss zu bringen.