Zemědělec může plodinu zanedbávat nebo odmítat investovat do zachraňování neúspěšné úrody, jestliže ví, že výplata je na obzoru. Zemědělec dokonce může zasít plodinu, o níž ví, že dobrou úrodu nepřinese. Právě to je důvod, proč není dost soukromých společností nabízejících pojištění plodin a proč toto pojištění často vyžaduje nákladné vládní dotace. Pojišťovací postupy se však zlepšují, za pomoci dokonalejších informačních technologií. S morálním hazardem nedomyslitelným od pojištění plodin se lze vypořádat, jestliže odškodné nezávisí na samotné neúspěšné sklizni, ale na špatném počasí, jež ji způsobilo. Vzhledem k tomu, že zemědělec nemůže počasí ovlivnit, morální hazard neexistuje.
Der Bauer könnte seine Pflanzen vernachlässigen oder sich weigern, in die Rettung der Ernte zu investieren, wenn er weiß, dass die Auszahlung der Versicherungssumme bei Ernteausfall ohnehin bevorsteht. Der Bauer könnte sogar Pflanzen anbauen, von denen er weiß, dass damit überhaupt keine Ernte zu erzielen ist. Aus diesem Grund gibt es auch so wenige Ernteversicherer und darum bedarf es im Bereich der Ernteversicherungen teurer staatlicher Subventionen. Unterstützt durch immer bessere Informationstechnologie werden allerdings auch die Versicherungsmethoden besser. Dem moralischen Risiko bei der Ernteversicherung kann man begegnen, indem man die Auszahlung der Versicherungssumme nicht vom aktuellen Ernteausfall abhängig macht, sondern vom schlechten Wetter, das zu dieser Missernte geführt hat. Da die Bauern keinen Einfluss auf das Wetter haben, gibt es auch kein moralisches Risiko.