V důsledku velké deflační bázně roku 2003 centrální banky po celém světě snížily úrokové sazby, čímž vyvolaly spekulativní boom jak na trhu s akciemi, tak na trhu s nemovitostmi. Teď ovšem podle tohoto názoru začínají hlodat rostoucí úrokové sazby, což věští další poklesy cen aktiv. Tento argument jistě obsahuje kus pravdy. Americký Federal Reserve skutečně 10. května zvýšil sazby a jeho předseda Ben Bernanke pak naznačil, že v budoucnu může dojít k dalším nárůstům. Dále byly 17. května zveřejněny údaje o zhoršování inflace USA, signalizující, že na obzoru je další měnové zpřísnění. Ekonomové rádi na svět pohlížejí jako na logický a zvladatelný, což implikuje, že rozumějí tomu, co se děje. Tímto svým přístupem ovšem často zveličují úlohu centrálních bank.
Im Zuge der großen Deflationsangst des Jahres 2003 senkten die Zentralbanken weltweit die Zinsen und lösten damit spekulationsbedingte Aufschwünge sowohl auf dem Aktien- als auch auf dem Häusermarkt aus. Jetzt jedoch, so diese Sichtweise, machen sich steigende Zinsen unangenehm bemerkbar, was für die Zukunft weitere Kursrückgänge erwarten lässt. Hierin steckt zweifellos ein wichtiges Körnchen Wahrheit. Die US Federal Reserve hob die Zinsen am 10. Mai tatsächlich, und ihr Chairman, Ben Bernanke, deutete die Möglichkeit weiterer Zinserhöhungen an. Am 17. Mai wurden sich verschlechternde Inflationsdaten gemeldet, was darauf hindeutet, dass eine weitere Straffung der Geldpolitik bevorsteht. Die Ökonomen betrachten die Welt gern als logisch und beherrschbar – und implizieren damit, dass sie verstehen, was in ihr vor sich geht. Aber indem sie dies tun, bewerten sie die Rolle der Zentralbank häufig über.