K růstu docházelo i v chudších zemích, ale byl pomalejší než v bohatých, takže rozdíl v prosperitě mezi bohatými a chudými zeměmi se zvětšoval. V koloniálních dobách byla tato „divergence“ velmi výrazná. Od 50. let 20. století zpomalila, ale až kolem roku 1990 bylo možné vysledovat nový trend – konvergenci mezi průměrnými příjmy ve skupině bohatých zemí a zbytku světa. V letech 1990 až 2010 průměrný důchod na hlavu v rozvíjejících se a rozvojových zemích rostl téměř třikrát rychleji než průměrný příjem v Evropě, Severní Americe a Japonsku, oproti nižším či přinejlepším shodným tempům růstu po bezmála dvě staletí. To je revoluční změna, ale bude tento dvacetiletý trend pokračovat? Bude konvergence nadále svižná, anebo půjde v hospodářských dějinách světa o přechodnou fázi?
In ärmeren Ländern gab es zwar auch Wachstum, aber es verlief langsamer als in reichen Ländern und die Kluft im Hinblick auf den Wohlstand zwischen armen und reichen Ländern wuchs. Besonders ausgeprägt war diese „Divergenz“ in der Kolonialzeit. Nach den 1940er Jahren schwächte sich diese Entwicklung etwas ab, aber erst um 1990 wurde ein gänzlich neuer Trend beobachtet – nämlich eine Konvergenz zwischen den Durchschnittseinkommen in reichen Ländern und denen im Rest der Welt. Im Gegensatz zu beinahe zweihundert Jahren niedrigerer oder vielfach gleicher Wachstumsraten, stieg das durchschnittliche Pro-Kopf-Einkommen in den Schwellen- und Entwicklungsländern zwischen 1990 und 2010 fast dreimal schneller als das Durchschnittseinkommen in Europa, Nordamerika und Japan. Dabei handelt es sich um einen revolutionären Wandel, aber wird dieser Trend der letzten 20 Jahre weiter anhalten? Wird diese Annäherung weiterhin so rasch voranschreiten oder wird sie als zeitweiliges Phänomen in die Geschichte der Weltwirtschaft eingehen?