Napomáhají kvytvofiení pfiíznivého postoje evropských obãanÛ k myšlence evropské integrace. Rozvíjející se dialog s organizacemi pÛsobícími v terénu vede k vytváfiení svazkÛ mezi Evropou a obãanskou spoleãností ãlenských státÛ. Výbor se tak díky ãinnosti svých ãlenÛ stává mostem mezi organizovanou a uvûdomûlouobãanskou spoleãností a demokraticky vytvofienými institucemi Unie. 3.2Vztahy s národními hospodáfiskými a sociálními radami Spolupráce mezi hospodáfiskými a sociálními radami seãím dál více projevuje jako strategické partnerství Evropského hospodáfiského a sociálního výboru, kterýsvou ãinností doplÀuje ùkoly, jimiž je povûfiena Evropská komise a Rada v oblasti zahraniãních vztahÛ a rozšífiení. Otevírají se nové perspektivy, pokud jde o evropskou integraci, o diskusi o budoucnosti Evropy, o spolupráci v prÛbûhu rÛzných období pfiedsednictví Evropskéunie a o prohloubení diskuse o nûkterých tématech spoleãného zájmu.
Auf dem Europäischen Gipfeltreffen in Paris im Jahr1972 wurde dem Ausschuss das Recht eingeräumt,Stellungnahmen aus eigener Initiative zu allen Fragenzu erarbeiten, die die Gemeinschaft betreffen. Nach der ersten Erweiterung der Gemeinschaft im Jahr1973 wurde die Anzahl der Mitglieder auf 144 erhöht,1981 (Beitritt Griechenlands) auf 156 und 1986 (Beitritte Spaniens und Portugals) auf 189. Seit 1995 (Beitritte Finnlands, Österreichs und Schwedens) zählt der Ausschuss 222 Mitglieder. Seit Inkrafttreten des Vertrags von Maastricht (1993) genießt der Ausschuss insbesondere hinsichtlich Geschäftsordnung, Haushalt, Stärkung seines Initiativrechts und Personalverwaltung eine den anderen Gemeinschaftsinstitutionen ähnliche Behandlung. Mit dem Vertrag von Amsterdam (1997) wurde der Handlungsspielraum desAusschusses beträchtlich erweitert, vor allem im Sozialbereich. Darüber hinaus wurde die Befassung des Ausschusses durch das Parlament vertraglich verankert.