Druhý důvod se člení na dvě části, z nichž první vychází z toho, že žalobkyně, jakož i její členové byli osobně dotčeni rozhodnutím o udělení práva, a druhá z údajného nedostatku účinné soudní ochrany. K první části, vycházející z tvrzení, že žalobkyně a její členové byli osobně dotčeni rozhodnutím o udělení práva – Argumenty účastníků řízení Žalobkyně zaprvé vytýká odvolacímu senátu, že se soustředil na skutečnost, že je žalobkyně sdružením, a nepřihlédl k aktivní legitimaci jejích členů. Nestačí ROZSUDEK ZE DNE 31. 1. 2008 – VĚC T-95/06 zkoumat pouze to, zda má žalobkyně sama o sobě aktivní legitimaci k podání odvolání proti rozhodnutí o udělení práva, ale je též třeba zkoumat, zda mají tuto legitimaci její členové nebo členové jejích členů (v daném případě Copal de Algemesi, člen Anecoop). V napadeném rozhodnutí však odvolací senát nezohlednil judikaturu Soudu, podle níž jsou sdružení podniků rovněž oprávněna požadovat zrušení právních aktů, mohou-li opravný prostředek v tomto smyslu podat jejich jednotliví členové.
Der zweite Klagegrund gliedert sich in zwei Teile, mit deren erstem geltend gemacht wird, dass die Klägerin und ihre Mitglieder vom Sortenschutzbeschluss individuell betroffen seien, und mit deren zweitem, dass es an einem effektiven gerichtlichen Rechtsschutz fehle. Zum ersten Teil: Die Klägerin und ihre Mitglieder seien vom Sortenschutzbeschluss individuell betroffen — Vorbringen der Verfahrensbeteiligten Die Klägerin rügt als Erstes, die Beschwerdekammer habe ihr Augenmerk auf die Eigenschaft der Klägerin als Vereinigung gerichtet und dabei die Berechtigung ihrer URTEIL VOM 31. 1. 2008 — RECHTSSACHE T-95/06 Mitglieder zur Einlegung einer Beschwerde vernachlässigt. Es sei nicht ausschließlich zu prüfen, ob sie selbst gegen den Sortenschutzbeschluss vorgehen könne, sondern auch, ob ihre Mitglieder oder die Mitglieder ihrer Mitglieder (hier: Copal de Algemesi als Mitglied von d’Anecoop) beschwerdeberechtigt seien. Im angefochtenen Beschluss habe die Beschwerdekammer aber nicht die Rechtsprechung des Gerichts berücksichtigt, wonach auch Vereinigungen von Unternehmen die Nichtigerklärung von Handlungen beantragen könnten, wenn ihre Mitglieder zur Einlegung eines Rechtsbehelfs individuell berechtigt seien.