I v případech, kdy Komise přispívá do fondů zahrnujících více dárců, vyčleňuje někdy vrámcifondusvéfinanční prostředky na konkrétní činnosti, místo aby sloučila své prostředky s prostředky ostatních dárců(vizrámeček 3). Vyčleňováníssebou nese další požadavky na výkaznictví a podávání zpráv a související náklady. Skutečnost, že se nemnohé zdroje OSN a Komise věnují na převážně neproduktivní administrativní úkoly související s vykazováním a podáváním zpráv o vyčleněných výdajích, kritizovala už výroční zpráva Účetního dvorazroku199919. Komise odpověděla,žese zabývá novými přístupy,které by návrhy Účetního dvoratýkají-císe omezenívyčleňování prostředkůvzalyv úvahu.Zvýsledků dotazníků Účetního dvoravyplývá,že Komisevyčlenilasvé prostředky nakonkrétníčinnosti u10z29fondůsdružujícíchvíce dárců(34 %). PŘÍKLADY VYČLEŇOVÁNÍ PROSTŘEDKŮ
Selbstin den Fällen,in denen sich die Kommission an der Finanzierung eines Geberfonds beteiligt,stelltsiedie Mittel bisweilengezieltfür bestimmte Tätigkeitenim Rahmen dieses Fonds bereit und bündelt sie nicht mit den Mitteln deranderen Geber(siehe Kasten 3). Durch die Zweckbindung entstehen zusätzliche Anforderungen an die Berichterstattung und die damitverbundenen Kosten. In seinem Jahresbericht zum Haushaltsjahr 1999 monierte der Rechnungshof, dass die Vereinten Nationen und die Kommissionknappe Ressourcenfür die weitgehend unproduktive administrative Aufgabe der Berichterstattung über zweckgebundene Ausgaben einsetzen19. Die Kommission erwiderte, dasssie nach neuen Konzeptensuche,in diesie die Anregung des Rechnungshofs bezüglich einer wenigerstarren Zweckbindung einfließenlassen könne. Die vom Rechnungshof durchgeführte Fragebogenerhebung hat ergeben, dass die Kommission bei zehn von 29 Geberfonds(34 %)ihre Mittelfür bestimmte Maßnahmen zweckgebunden hat. BEISPIEL FÜR DIE ZWECKBINDUNG