Negativní dopady se doposud často soustřeďovaly do konkrétních odvětví a zeměpisných oblastí (historicky třeba do takzvaného rezavého pásu Spojených států), kde výroba může být nákladnější a méně efektivní než v jiných zemích. Jedna studie naznačuje, že pokud se nepříznivé důsledky těchto účinků sečtou, v zásadě odkrojí víc než pětinu celkových přínosů obchodu. To je sice třeba brát v úvahu, ale je to jen dílek celkové mozaiky. Přínosy volnějšího obchodu nejsou nikde vidět lépe než na trzích a v obchodech celého světa. V Nairobi, Šanghaji, Pittsburghu, Lisabonu i Melbourne se spotřebitelům za nižší ceny nabízí mnohem širší paleta zboží, než by kterákoli země dokázala sama vyrobit. Tento levnější dovoz tlumí inflační tlaky.
Die negativen Folgen wurden oft in bestimmten Branchen und geografischen Gebieten verortet (wie beispielsweise dem sogenannten Rust Belt der USA), wo die Produktion teurer und weniger effizient ist als in anderen Ländern. Eine Studie legt nahe, dass diese Kosten zusammen mehr als ein Fünftel des allgemeinen Nutzens aus dem Handel betragen. Aber obwohl das berücksichtigt werden muss, ist es nur Teil eines größeren Zusammenhangs. Die Vorteile des Freihandels sind nirgends offensichtlicher als auf den Märkten und in den Geschäften der Welt. Ob in Nairobi, Shanghai, Pittsburgh, Lissabon oder Melbourne, Verbraucher finden eine größere Auswahl an Waren, zu günstigeren Preisen, als ein Land allein herstellen könnte. Diese günstigeren Importe reduzieren den Inflationsdruck.