To nejen oddálí obnovení hospodářského růstu, ale bude to mít i strašlivé politické důsledky. Nové členy Evropské unie z východní a střední Evropy zasáhla krize mnohem silněji než staré členské státy – kromě toho jsou psychologicky i sociálně mnohem méně připraveni nastalé situaci čelit. Mnozí z nich byli hluboce zklamáni, když nejvyšší evropští činitelé odmítli počátkem tohoto měsíce prosby o vytvoření speciálního podpůrného programu pro nové členy. Německá kancléřka Angela Merkelová měla jistě pravdu, když poukázala na skutečnost, že ke každé zemi by se mělo přistupovat podle její situace. Zároveň však měla se svými kolegy vyjádřit novým členským státům jasnější a ráznější podporu. Když nové demokracie z bývalého východního bloku vstoupily před pouhými pěti lety do EU, byly emoce i očekávání vysoké.
Das würde nicht nur die Wiederherstellung des Wirtschaftswachstums verzögern, sondern hätte auch schreckliche politische Folgen. Die neuen Mitglieder der Europäischen Union in Zentral- und Osteuropa wurden von der Krise viel schwerer getroffen als die alten Mitgliedsländer. Außerdem sind sie auch in psychologischer und sozialer Hinsicht viel weniger vorbereitet, der Situation zu begegnen. Vielerorts war man bitter enttäuscht, als die europäischen Spitzenpolitiker Anfang des Monats Appelle zurückwiesen, ein spezielles Unterstützungsprogramm für die neuen EU-Länder zu erarbeiten. Natürlich hatte die deutsche Kanzlerin Angela Merkel recht, als sie darauf hinwies, dass mit jedem Land entsprechend seiner speziellen Situation umgegangen werden müsste. Allerdings hätten sie und ihre Kollegen ihre Unterstützung für die neuen Mitgliedsländer deutlicher und nachdrücklicher vorbringen sollen. Als die neuen Demokratien des ehemaligen Ostblocks vor fünf Jahren der EU beitraten, war dies ein sehr emotionaler Moment und entsprechend hoch waren auch die Erwartungen.