Úspěšné dosažení cílů stanovených v obecných strategických zásadách Společenství může být v každém případě dosaženo pouze ve středně a dlouhodobém horizontu, a to jednak pokud se zajistí, aby byly základní demografické trendy zakalkulovány do národních a regionálních strategických plánů, jednak pokud se politiky přizpůsobí regionálním a místním potřebám a jednak pokud se využije nabízených možností. Příklad východních spolkových německých zemí ukazuje, že v některých regionech již k demografickému stárnutí obyvatel došlo vcelku rychle. V těchto pěti zemích (kromě Berlína) žilo k 1. lednu 2005 o více než půl milionu obyvatel méně než k 1. lednu 2000, což v průběhu pěti let představuje pokles celkového počtu obyvatel o 3,7 %. Tento pohyb není homogenní napříč generacemi: u velmi mladých lidí (do 14 let) představuje pokles téměř čtvrtinu (-24 %), zatímco počet osob v důchodovém věku se ve skutečnosti zvýšil o 18,2 %, což se také odráží v nárůstu podílu závislých starých lidí z 23,5 % na 29,2 %. Reakce regionů na stárnutí Co říci závěrem? Je jasné, že základní společenské tendence demografických změn vyžadují širokou škálu politických reakcí.
Die erfolgreiche Umsetzung der in den strategischen Kohäsionsleitlinien festgelegten Ziele kann jedenfalls mittel- und langfristig nur garantiert werden, wenn dafür Sorge getragen wird, dass die zu Grunde liegenden demografischen Tendenzen in der nationalen und regionalen strategischen Planung berücksichtigt werden, wenn die Politik an die regionalen und lokalen Bedürfnisse angepasst wird und wenn die sich ergebenden Chancen genutzt werden. Das Beispiel der ostdeutschen Bundesländer zeigt, dass die Alterung der Bevölkerung in manchen Regionen bereits ziemlich rasch voranschreitet. In den fünf Ländern (Berlin nicht inbegriffen) lebten am 1. Januar 2005 über eine halbe Million weniger Menschen als am 1. Januar 2000. Dies entspricht einem Bevölkerungsrückgang von insgesamt 3,7 % im Laufe von fünf Jahren. Eine Entwicklung, die sich im Generationsbezug unterschiedlich darstellt: Die sehr Jungen (bis zu einem Alter von 14 Jahren) sind um fast ein Viertel zurückgegangen (–24 %), während die Bevölkerung im Rentenalter um 18,2 %zugenommen hat, was sich in einem Anstieg des Alterslastquotienten von 23,5 % auf 29,2 % widerspiegelt. Regionale Reaktionen auf die Alterung Zusammenfassend ist klar, dass der demografische Wandel als zu Grunde liegende gesellschaftliche Tendenz ein umfassendes Spektrum politischer Reaktionen erfordert.