• technickou odbornou přípravu, rovněž zajišťova­nou střediskem odborné přípravy v rozsahu 45 % celkového času. Její náplň se liší podle zvoleného oboru a zahrnuje základní odborné předměty jako východisko pro speciální odborné předměty a od­borný výcvik; V průběhu celé přípravy by měli být učni průběžně hodnoceni ze všech částí kurikula prostřednictvím prověrek a zkoušek ze všeobecně vzdělávacích, tech­nických a praktických předmětů. Přípravný poměr je určen pro mladé lidi ve věku od 15 do 21 let, kteří k datu zápisu neukončili povinné vzdělávání, nebo kteří navštěvovali jakoukoli školu nebo kurz spadající pod Ministerstvo školství a vstoupili do systému vzdělávání před rokem 1987. (Začátek devítiletého povinného vzdělávání je ur­čen v komplexním zákoně o systému vzdělávání ze 14. října 1986). Hodnotí se stupnicí známek od 0 do 20. Známka 10 se považuje za průměrnou minimální známku, ne­zbytnou k tomu, aby byl učeň hodnocen, že pro­spěl.
Die Trennungslinie zwischen allgemeiner und beruflicher Bildung ist immer weniger klar abzugrenzen, da beide sowohl in der Erstausbildung als auch in der Weiterbildung eine entscheidende Rolle spielen. Berufsausbildung in Form der Lehre findet im Rahmen von Tests und Prüfungen in allen drei Ausbildungskomponenten (allgemeinbildender Unterricht, beruflicher Unterricht und praktische Ausbildung) statt. Zugang zur schulischen und betrieblichen Berufs ausbildung haben Jugendliche im Alter von 14 bis 24 Jahren, die mindestens die 6. Jahrgangsstufe der Pflichtschule abgeschlossen haben. Jugendliche, vor 1987 eingeschult wurden und die Pflichtschule nicht abgeschlossen haben, können an Berufsvorbereitungskursen teilnehmen. Die Leistungsbewertung in den einzelnen Fächern oder Teilbereichen erfolgt nach einem Punktsystem mit 20 Punkten. Für das Bestehen einer Ausbildungskomponente sind mindestens 10 Punkte erforderlich.