Prozatím musíme spoléhat na hrubé odhady. Třeba podle zprávy Americké společnosti stavebních inženýrů (ASCE) z roku 2016 by rekonstrukce rozpadající se americké infrastruktury vyšla na 5,2 bilionu dolarů. Podle zprávy Mezinárodní energetické agentury (IEA) z roku 2014 a našich vlastních výpočtů založených na podílu USA na celosvětových emisích CO2 by přechod k systému čisté energie stál dalších 6,6 bilionu dolarů. Dohromady se jedná o 11,8 bilionu dolarů inflačně neočištěných nezaúčtovaných závazků. Jistěže, tyto dluhy nejsou výlučně federálními pasivy. V minulosti za většinu infrastrukturních a klimatických výdajů zodpovídaly státní a místní orgány. Vlády států USA, už teď zatížené více než třemi biliony dolarů komunálních dluhů, však drtí rozsah jejich závazků plynoucích z odložené údržby a až nedávno zdokumentovaných nákladů na zmírňování změny klimatu. Jelikož však změna klimatu a infrastrukturní bezpečnost jsou spíš celostátní než lokální témata, zodpovědnost za tyto dluhy ve výši 11,8 bilionu dolarů v oblasti infrastruktury a životního prostředí nese v posledku federální vláda.
An dieser Stelle müssen wir uns auf grobe Schätzungen stützen. So würde etwa laut einem Bericht der American Society of Civil Engineers (ASCE) aus dem Jahre 2016 die Aufrüstung der maroden Infrastruktur des Landes 5,2 Billionen Dollar kosten. Und laut einem Bericht der Internationalen Energie-Agentur (IEA) aus dem Jahr 2014 und unseren eigenen Berechnungen auf Grundlage des US-Anteils an den weltweiten CO2-Emissionen wird die Umstellung auf ein sauberes Energiesystem zusätzliche 6,6 Billionen Dollar kosten. Insgesamt sind das 11,8 Billionen an nicht erfassten, nicht inflationsbereinigten Verbindlichkeiten. Natürlich handelt es sich dabei nicht komplett um Schulden des Bundes. In der Vergangenheit waren die Regierungen der Einzelstaaten und die Kommunen für die meisten Infrastruktur- und Klimakosten verantwortlich. Die Regierungen der Einzelstaaten tragen jedoch bereits eine Last von mehr als drei Billionen Dollar an kommunalen Schulden und wären vom Ausmaß der anstehenden Wartungsverpflichtungen und der erst kürzlich dokumentierten Kosten zur Abmilderung des Klimawandels überfordert. Weil jedoch der Klimawandel und die Sicherheit der Infrastruktur nationale (und nicht kommunale) Fragen sind, ist die US-Bundesregierung letztlich für diese 11,8 Billionen an infrastruktur- und umweltbezogenen Schulden verantwortlich.