To naznačuje, že silnější růst ekonomiky – a tedy zaměstnanosti – by snížil počet pracujících vykonávajících nezávislou činnost. Bez ohledu na makroekonomické poměry však nezávislá práce bude v dlouhodobém výhledu pravděpodobně tvořit čím dál větší podíl práce, vzhledem k technickým pokrokům a preferencím jednotlivců. Digitální platformy pro nezávislou práci jsou sice stále v raných fázích svého rozvoje a využívá jich jen 15 % nezávisle pracujících, rychle se ale šíří a rostou. McKinsey odhaduje, že 30-45% populace v produktivním věku by dalo přednost možnosti vydělávat si nezávislou pracovní činností, ať už hlavní či vedlejší. Tento trend přináší tvůrcům politik, pracujícím a zaměstnavatelům hrozby i příležitosti. Tvůrci politik musí pravidelnými průzkumy shromažďovat kvalitnější údaje o nezávislých pracovních silách. Také je třeba aktualizovat členění nezávislých pracujících, s cílem vhodně přizpůsobit zdanění, regulaci a sociální podporu a ochranu (včetně antidiskriminačních zákonů a minimální mzdy). U profesionálů s vysokou odborností, kteří působí jako nezávislí zprostředkovatelé, jsou otazníky v politikách jiné než u pracujících s nízkou kvalifikací, kteří prodávají své služby přes digitální platformy jako Uber.
Das lässt darauf schließen, dass mehr Wirtschafts- und damit Beschäftigungswachstum die Zahl der unabhängig Erwerbstätigen verringern würde. Technologische Fortschritte und individuelle Präferenzen werden den Anteil unabhängiger Beschäftigung, ungeachtet der gesamtwirtschaftlichen Rahmenbedingungen, auf lange Sicht wahrscheinlich steigen lassen. Digitale Plattformen, über die unabhängig Beschäftigte an Aufträge kommen, befinden sich zwar noch in einer frühen Entwicklungsphase und werden nur von 15% der unabhängig Erwerbstätigen genutzt, doch ihre Zahl und Reichweite nimmt rasant zu. McKinsey schätzt, dass 30-45% der Bevölkerung im erwerbsfähigen Alter es vorziehen würden, ein Einkommen aus unabhängiger Beschäftigung zu erwirtschaften, ob als Haupt- oder Nebenverdienst. Dieser Trend ist mit Herausforderungen und Chancen für politische Entscheidungsträger, Arbeitskräfte und Arbeitgeber verbunden. Politische Entscheidungsträger müssen regelmäßige Erhebungen durchführen, um bessere Daten über unabhängig Beschäftigte zu erhalten. Zudem müssen sie die Art und Weise, wie unabhängig Beschäftigte eingestuft werden auf den neuesten Stand bringen, damit Besteuerung, Regulierung und Sozialleistungen und -schutz (einschließlich Antidiskriminierungsgesetze und Mindestlohn) entsprechend angepasst werden können. Die Politik ist dabei vor unterschiedliche Anforderungen gestellt: Hochqualifizierte Fachleute, die sich bewusst für unabhängige Beschäftigung als Haupteinkommensquelle entscheiden, sind anders zu behandeln als Geringqualifizierte, die ihre Dienste auf großen digitalen Plattformen wie Uber anbieten.