Konkrétně technologické společnosti by měly nasadit vyspělé technologie typu umělé inteligence a obláčkových technik, jakož i své armády datových vědců, aby v zúžených místech rozšířily kapacity a řídily vědecký výzkum. Například umělá inteligence může na základě stávajících znalostí struktur virových proteinů navrhovat složky vakcíny a pomáhat lékařským badatelům s dohledáváním relevantních výzkumných studií a s analýzou surových dat. V jistém rozsahu se to už děje, ale bylo by vhodné snahy vystupňovat a zlepšit koordinaci, aby se předešlo zbytečnému opakování úkonů. Vlastně by měly být koordinované všechny snahy, vyvíjené průmyslem, vědci i vládami, a veřejné a soukromé prostředky by se měly slít do sdíleného fondu, aby bylo dosaženo společného cíle.
Insbesondere sollten die Technologieunternehmen hochentwickelte Technologien wie die künstliche Intelligenz und das Cloud-Computing sowie ihre Armeen von Datenwissenschaftlern einsetzen, um Engpässe zu verringern und der wissenschaftlichen Forschung Orientierungshilfe zu geben. Die KI etwa kann auf der Basis bestehenden Wissens über virale Proteinstrukturen Elemente eines Impfstoffs vorschlagen und Medizinforschern helfen, gezielt nach einschlägigen Forschungsaufsätzen zu suchen und Rohdaten zu analysieren. In gewissem Umfang geschieht dies bereits, doch sollten die Bemühungen ausgeweitet und die Koordinierung verbessert werden, um Redundanzen zu vermeiden. Sämtliche Anstrengungen – seitens der Industrie, der Wissenschaft und der Regierungen – sollten besser koordiniert werden. Dabei sollten öffentliche und private Ressourcen gepoolt werden, um ein gemeinsames Ziel voranzubringen.