Protože však produktivita musí být v konečném důsledku založena nejen na stále větším počtu budov a vybavení, ale i na inovacích, výnosy z investic se v určitém bodě nevyhnutelně musely obrátit k horšímu. Kdyby japonská ekonomika bývala měla zdravější finanční systém, v zásadě by se s těmito hrozbami pro růst produktivity mohla vyrovnat pružněji. Kdysi závratná tempa japonského růstu by pravděpodobně byla prudce poklesla tak či onak. A jak to tak obvykle bývá, finanční krize spíše zesílila jiné příčiny hospodářského poklesu, než aby ho přímo zažehla. Americká velká hospodářská krize z 30. let představuje další ukázkový příklad.
Aber da Produktivität letztendlich auf Innovation aufgebaut sein muss, nicht nur auf immer mehr Gebäuden und Anlagen, war es unvermeidlich, dass die Renditen irgendwann nach Süden weiterziehen würden. Im Prinzip hätte Japans Wirtschaft mit einem gesünderen Finanzsystem und einer größeren Flexibilität auf diese Herausforderungen für sein Produktivitätswachstum reagieren können. Aber die einst himmelhohen Wachstumsraten des Landes wären so oder so abrupt gefallen. Wie üblich verschärfte die Finanzkrise andere Ursachen der Wirtschaftskrise eher, als dass sie sie direkt verursachte. Die Große Weltwirtschaftskrise der 30er Jahre ist ein weiteres Beispiel.