Výsledkem reformy mělo být to, že ESF se přiblížík potřebám regionů a členských států. S reformou měl ESF své úsilí soustředit více na ty nejpotřebnější, ať už se jednalo o regiony nebo o skupiny lidí v populaci. Reforma také posílila zásadu,že finanční prostředky Společenství jsou poskytovány navíc –vedle národníchakcí. A v neposlední řadě ESF získal větší finanční váhu. Průmyslová produkce zažívala pokles a sektorslužeb byl na vzestupu. Devadesátá léta 20. století se vyznačovalarychlým postupem globalizace, jež přišla poskončení studené války. Velké změnyznamenal pro Evropu také pád Berlínské zdiv roce 1989, sjednocení Německa a pádkomunismu. Dalšími důležitými stupnirozvoje na evropské úrovni bylo dovršeníjednotného trhu v roce 1992, Maastrichtskáa Amsterodamská smlouva a rozšíření Společenství na 15 členských států s připojením Rakouska, Finska a Švédska. EU takézahájila vyjednávání o členství se zeměmistřední a východní Evropy a také s Maltou a Kyprem.
Insgesamt hat der Fonds schätzungsweise mehr als 2 Millionen Menschen pro Jahr zu Berufsabschlüssen oder Arbeitsplätzen verholfen. Im letzten Jahrzehnt des Jahrtausends vollzogen sich in Europas Gesellschaft – und ihren Ambitionen – erhebliche Veränderungen. Die Industrieproduktion ging zurück, während der Dienstleistungssektor einen Aufschwung erlebte. Der ESF hat maßgeblich dazu beitragen, die negativen Auswirkungen für den Einzelnen abzufangen und zu helfen, sich an eine Welt im Wandel anzupassen. DIE 90ER JAHRE Europa stellt sich der Globalisierung Das Konzept des „‚Wachstums ohne Arbeitsplätze“ – Wirtschaftswachstum, aber mit hohen Arbeitslosenquoten – verbreitete sich und wurde zu einer wachsenden Sorge der Mitgliedstaaten. Die technologischen Entwicklungen der 80er Jahre setzten sich fort und nach und nach hielten Computer Einzug in Unternehmen und Privathaushalte. Der zunehmende Gebrauch des Internets und der darauf folgende Dot- com-Boom ab 1995 haben nicht nur die moderne Kultur revolutioniert, sondern auch der Globalisierung Vorschub geleistet.