Na Velikonoční ostrov ho ze všech pacifických ostrovů spadne nejméně, živiny z půdy se tu proto vyčerpají rychleji. O tom jsme ale až do roku 1999 vůbec nevěděli. Některé společnosti proto mají kvůli nepatrným rozdílům prostředí blíže k zániku než jiné. A ještě jedno poslední zobecnění. Na Kalifornské univerzitě přednáším studentům nižších ročníků o rozpadech civilizací. Ti studenti vůbec neumí pochopit, jak je možné, že si lidé neuvědomovali, kam jejich společnost spěje? Jak mohli lidé na Velikonočním ostrově vykácet úplně všechny stromy? Co si asi mysleli, když poráželi poslední palmu?
Die Osterinsel hat von allen pazifischen Inseln den geringsten Staubeintrag aus Asien zur Wiederherstellung ihrer Böden. Aber diesen Faktor kennen wir erst seit 1999. So sind also einige Gesellschaften aufgrund subtiler Umweltfaktoren fragiler als andere. Denn ich unterrichte gerade Studenten an der UCLA über diese Kollapse von Gesellschaften. Und was meine UCLA-Studenten wirklich nicht verstehen können, ist, warum diese Gesellschaften nicht sehen konnten, was sie taten? Wie konnten die Bewohner der Osterinsel ihre Umwelt abholzen? Was haben sie gesagt, als sie die letzte Palme gefällt haben?