Spolurozhodování se nyní uplatňuje u dvou třetin evropských právních aktů, především v oblasti životního prostředí, dopravy, ochrany spotřebitelů, vnitřního trhu, volného pohybu pracovníků a programů vzdělávání, zdraví a kultury. Díky institucionální reformě by se mělo rozšířit i na další oblasti. Postup spolurozhodování se skládá ze tří fází. Evropská komise předloží Evropskému parlamentu a Radě návrh právního předpisu. V prvním čtení (první etapa rozboru textu poslanci) Parlament přijímá nebo nepřijímá na návrh Komise pozměňovací návrhy (změny). Pokud Parlament neprovede změnu a pokud poté i Rada návrh Komise přijme, je legislativní návrh schválen. Stejně tak je tomu, pokud Rada schválí změny Parlamentu.
Das Mitentscheidungsverfahren ndet gegenwärtig auf zwei Drittel aller europäischen Rechtsakte Anwendung, insbesondere in den Bereichen Umwelt, Verkehr, Verbraucherschutz, Binnenmarkt und Freizügigkeit der Arbeitnehmer sowie bei Bildungs-, Gesundheits- und Kulturprogrammen. Mit der institutionellen Reform soll das Verfahren auf andere Politikbereiche ausgeweitet werden. Das Mitentscheidungsverfahren läuft in drei Phasen ab: Die Kommission schlägt dem Europäischen Parlament und dem Rat einen Rechtsakt vor. In erster Lesung (erste Phase zur Prüfung des Rechtsaktes durch die Abgeordneten) nimmt das Parlament Änderungsanträge zum Kommissionsvorschlag an. Wenn das Parlament keine Änderungen annimmt und der Rat den Vorschlag der Kommission ebenfalls akzeptiert, ist der Rechtsakt angenommen. Dasselbe gilt, wenn der Rat die Änderungen des Parlaments billigt.