V roce 2003 agentura zakoupila65 metrů dlouhou, zcela nehlučnou loď Celtic Explorer, na kterouse může nalodit přibližně dvacet vědců a která umožňujezkoumat mořské dno ve velké hloubce. Irsko se rovněž hned odpočátku zapojilo do strategie vytváření evropského atlasu a díkyambicióznímu národnímu programu již vytvořilo přesnou mapu90 % svých pobřežních vod. Pro Petera Heffernana je prvořadné vytvořit na úrovni Evropskéunie společnou databázi.„Historicky měl každý obor svou vlastnídatabázi: šlo o geologickou databázi, databázi údajů o životnímprostředí, databázi určenou pro rybolovný průmysl atd.“vysvětluje.„Přechod od izolovaných věd k vědám integrovaným je pro vědce,vlády a zástupce průmyslu velice stimulující.“Díky tomu budemeschopni na základě celé řady kritérií přinést odpovědi na velicejednoduché otázky. Abychom například zjistili stav zásob určitéhoživočišného druhu, nestačí jen spočítat, kolik v dané oblasti žijeryb, ale potřebujeme také údaje o topografii, geologii, kvalitěvody, migraci druhů atd. Tyto údaje bude možné shromážditprávě díky evropské síti mořských observatoří. Tato myšlenka je Peteru Heffernanovi milá. Dosud známé vědecké informace jsoutotiž stále příliš neúplné.
2003 finanzierte das Institut die Celtic Explorer,ein 65 Meter langes, völlig geräuschloses Schiff,dasbeinahe 20 Forscher aufnehmen kann und die Erforschungdes Tiefseebodens ermöglicht. Irland hat sich ebenfalls sofort der Strategie verschrieben, einen europäischen Atlas zu erstellen,dadas Land dank eines ehrgeizigen nationalen Programms nunmehreine genaue Kartographie von 90% seiner Küstengewässererarbeitet hat. Er erklärt: „Ursprünglich besaß jedes Fachgebiet seine eigene Datenbank: eine geologische Datenbank, eine Datenbank für Umweltindikatoren, eine Datenbank für die Industrie und die Fischereiusw. Der Übergang von isolierten Wissenschaften zu integrierten Wissenschaften ist für die Wissenschaftler, die Regierungen und die Industrie sehr stimulierend.“ Damit kann man dank einer Reihe von Kriterien sehr einfache Fragen beantworten. Wenn man den Zustand der Bestände bestimmter Arten berücksichtigen will,reicht es zum Beispiel nicht aus, die Zahl der Fische in einem Gebiet zu berechnen, man benötigt auch Daten zur Topographie,Geologie, Wasserqualität, Artenwanderung… Gerade diese Datenkönnen mit einem europäischen maritimen Beobachtungsnetz -werk gesammelt werden. Ein Gedanke, der Peter Heffernan am Herzen liegt. Denn die bekannten wissenschaftlichen Informationensind noch zu bruchstückhaft.