V Evropě se naproti tomu klade větší důraz na vyhýbání se rizikům, což podkopává důvěru soukromého sektoru v investice do inovací. Cíl EU – ochránit lidské zdraví a životní prostředí – je chvályhodný. Všechna rizika však není možné zmírnit, a tento cíl proto nelze reálně splnit. Preventivní princip by se tudíž měl aplikovat uvážlivě a racionálně a měl by hledat rovnováhu mezi potenciálními riziky a přínosy, které by inovace a nové technologie mohly znamenat. Tento přístup k riziku tvoří základ ekonomických interakcí. Politika, která se snaží eliminovat veškeré riziko, navíc sama obnáší rizika. Bezrizikový přístup k inovacím ztěžuje řešení životně důležitých otázek, jako je zajištění potravinové, vodní a energetické bezpečnosti pro stále rostoucí počet obyvatel nebo i zajištění, aby Evropa zůstala technologicky konkurenceschopná.
In Europa dagegen wird mehr Wert auf das Vermeiden von Risiko gelegt, was das Vertrauen des Privatsektors bei der Investition in Innovation untergräbt. Das Ziel der EU, Schutz der menschlichen Gesundheit und der Umwelt, ist sehr rühmlich. Aber man kann nicht jedes Risiko ausschließen und sollte daher auch nicht danach streben. Das Vorsorgeprinzip sollte eher vernünftig und rational angewandt werden, indem potenzielle Risiken dem Nutzen gegenübergestellt werden, den Innovation und neue Technologien möglicherweise mit sich bringen. Diese Vorstellung vom Risiko liegt den wirtschaftlichen Interaktionen zugrunde. Zudem birgt eine Politik, die alles Risiko vermeiden will, wiederum selber Risiken. Ein risikofreier Ansatz zu Innovation macht es schwierig, wichtige Themen anzugehen, wie die Garantie von Nahrungsmitteln, Wasser und Energiesicherheit für eine wachsende Bevölkerung oder auch nur, sicherzustellen, dass Europa technologisch wettbewerbsfähig bleibt.