Je možné, že tak znovu učiní. Zlehčit závažnost současné krize opravdu není těžké: můžeme argumentovat tím, že bezprostřední příčina krachu se při bližším přezkoumání vůbec nejeví až tak vážně. Jádrem problému je fakt, že navrhovaná ústava by EU dala novou a mnohem jednodušší metodu většinového hlasování v Radě ministrů. Podle metody přijaté před třemi lety na summitu EU v Nice má každý členský stát určitý počet hlasů, vážený podle počtu obyvatel, přičemž malé státy jsou chráněné tím, že mají proporcionálně více hlasů než velké země. Tento systém je znám jako hlasování kvalifikovanou většinou. K většinovému rozhodnutí je zapotřebí 50% členských států, kolem 72% jejich vážených hlasů a 62% úhrnu populace EU.
Aller Wahrscheinlichkeit nach wird es auch diesmal so sein. Es ist tatsächlich nicht schwer, den Ernst der Lage herunterzuspielen: Man könnte sagen, der unmittelbare Anlass des Scheiterns ist bei näherer Betrachtung eigentlich gar nicht so schlimm. Der springende Punkt ist, dass der Verfassungsentwurf der EU eine neue und viel einfachere Mehrheitsfindung im EU-Ministerrat vorsieht. Bei der vor drei Jahren am EU-Gipfel in Nizza beschlossenen Abstimmungsmethode bekam jedes Mitgliedsland entsprechend seiner Bevölkerungszahl eine bestimmte Anzahl von Stimmen. Kleine Länder wurden geschützt, indem man ihnen anteilsmäßig mehr Stimmen zuerkannte als großen Ländern. Dieses System ist als qualifizierte Mehrheitsentscheidung bekannt. Für eine Mehrheitsentscheidung sind 50 % der Mitgliedsländer, ungefähr 72 % ihrer gewichteten Stimmen und 62 % der Gesamtbevölkerung der EU nötig.