Ve Švédsku trval pokles HDP tři roky a ekonomiku poté pozvedlo dramatické zvýšení exportu díky prudkému znehodnocení koruny, přičemž roční průmyslová výroba dva roky rostla přibližně o 10%. USA pravděpodobně tuto zkušenost nezopakují. Finanční a měnové krize bývají často propojené, avšak v USA jsme to zatím neviděli. Místo toho krize paradoxně dolar lehce posílila, přinejmenším až donedávna. A ačkoliv jsou USA jejím epicentrem, dluhové nástroje americké vlády jsou nadále pokládány za nejbezpečnější investici na světě. Změní prohlubující se fiskální deficit Ameriky toto vnímání? V souvislosti s vývojem dolaru v příštích pět letech si lze představit dva scénáře. V prvním scénáři si dolar zachová pozici nebo možná i lehce posílí.
In Schweden dauerte der Rückgang des BIP drei Jahre an, dann wurde die Wirtschaft durch einen dramatischen Anstieg bei den Exporten angekurbelt, der durch den steilen Wertverlust der Krone bedingt war. Dabei stieg die jährliche Industrieproduktion innerhalb von zwei Jahren durchschnittlich um etwa 10 %. Es ist unwahrscheinlich, dass die USA diese Erfahrung wiederholen werden. Finanzkrisen und Währungskrisen sind häufig miteinander verbunden, doch konnten wir dies in den USA nicht beobachten. Stattdessen wurde der Dollar paradoxerweise zumindest bis vor Kurzem durch die Krise leicht gestützt. Obwohl die USA das Epizentrum der Krise sind, werden ihre staatlichen Schuldtitel weiterhin als die sichersten Investitionen der Welt angesehen. Wird Amerikas immer weiter aufklaffendes Haushaltsdefizit etwas an dieser Wahrnehmung ändern? Man kann sich zwei Szenarien für den Dollar in den nächsten fünf Jahren vorstellen. Im ersten bleibt der Dollar auf seiner Position oder steigt sogar leicht.