Je důležité vzít na vědomí, že kořeny antiglobalizačního hnutí ve Spojených státech sahají mnohem hlouběji než k rozčarovaným modrým límečkům. Někteří ekonomové se například stavěli proti Transpacifickému partnerství (obchodní dohodě 12 států, která by pokrývala 40% světové ekonomiky) na základě pochybné argumentace, že by tato smlouva poškodila americké dělníky. Ve skutečnosti by dohoda otevřela mnohem více Japonsko než USA. A její odmítnutí jen otevírá dveře čínské ekonomické nadvládě v celém Pacifiku. Američtí populisté, snad inspirovaní dílem Thomase Pikettyho, jako by vůbec nepřipouštěli skutečnost, že globalizace vyzvedla stamiliony zoufale chudých lidí v Číně a Indii mezi globální střední vrstvu.
Es ist wichtig, anzuerkennen, dass die Wurzeln der Anti-Globalisierungs-Bewegung in den USA viel tiefer reichen als nur in die entrechtete Arbeiterschaft. So lehnten etwa einige Ökonomen die Trans-Pazifische Partnerschaft (TPP) (ein Handelsabkommen zwischen zwölf Ländern, das 40% der Weltwirtschaft abgedeckt hätte) mit der fragwürdigen Begründung ab, dass sie Amerikas Arbeitnehmern geschadet hätte. Tatsächlich hätte die TPP Japan sehr viel stärker geöffnet, als sie die USA betroffen hätte. Die Ablehnung der TPP öffnet lediglich der wirtschaftlichen Dominanz Chinas im Pazifik Tür und Tor. Die möglicherweise von den Schriften Thomas Pikettys beeinflussten US-Populisten scheinen von der Tatsache unbeeindruckt, dass die Globalisierung hunderte von Millionen verzweifelt armer Menschen in China und Indien aus der Armut in die weltweite Mittelschlicht gehoben hat.