Patrně nejsilnějším argumentem proti dalšímu uvolňování je však jeho pravděpodobný vliv na banky v eurozóně. Když ECB sníží své měnověpolitické úrokové sazby, komerční banky musí snížit sazby, jež si účtují za půjčky, ale snížit úrokové sazby za vklady je pro ně mnohem těžší. Ztenčují se proto zisky bank. Ziskovost bank v eurozóně je přitom už beztak hrozivě nízká, protože v celém regionu je bank přespříliš. Válcování zisků zesílilo, neboť růst eurozóny zpomalil tak, že se vleče a některé země mají aktuálně blízko k recesi. Poměry mezi tržní a účetní hodnotou bank v eurozóně od počátku roku 2018 klesají a nyní se pohybují mezi 0,4 a 0,6 – výrazně pod úrovní jejich amerických protějšků (viz obrázek 2).
Das vielleicht stärkste Argument gegen eine weitere Lockerung ist jedoch die wahrscheinliche Auswirkung auf die Banken der Eurozone. Wenn die EZB ihre Leitzinsen senkt, müssen Geschäftsbanken die Zinsen senken, die sie für ihre Kredite verlangen, doch die Senkung ihrer Einlagenzinsen ist weitaus schwieriger. Daher schrumpfen die Gewinne der Banken. Und die Rentabilität der Banken in der Eurozone ist bereits miserabel, weil es im gesamten Eurogebiet zu viele Banken gibt. Der Ertragsdruck bei den Banken hat sich verschärft, während das Wachstum in der Eurozone stark nachgelassen hat und einige Länder nun kurz vor einer Rezession stehen. Das Kurs-Buchwert-Verhältnis der Banken im Euroraum ist seit Anfang 2018 kontinuierlich gesunken und liegt nun zwischen 0,4 und 0,6 – deutlich unter dem ihrer US-Pendants (siehe Abbildung 2).