Zastánci globalizace kolem tohoto tématu chodí jako kolem horké kaše, protože mají strach, že vyvolají nacionalistické reakce. Uznávaní odpůrci globalizace se mu pak vyhýbají ze strachu, že je někdo obviní z rasismu nebo lhostejnosti vůči kritické situaci nejchudších obyvatel planety. Toto ticho je nejen neupřímné, ale samozřejmě také nebezpečné. Globální ekonomická integrace teoreticky předpokládá svět, kde jsou trhy zboží, služeb, kapitálu a práce dokonale integrovány. Přestože řada trhů je dnes otevřených mnohem více než dříve - i když v některých z nich, zvlášť pak v zemědělských, přetrvává protekcionismus -, proces globalizace se integrace globálních trhů práce z větší části vůbec nedotkl. Není to vlastně vůbec překvapivé.
Befürworter der Globalisierung behandeln das Thema wie ein heißes Eisen, weil sie befürchten, es könne nationalistische Gegenreaktionen auslösen. Ehrbare Gegner der Globalisierung vermeiden es aus Angst, man würde ihnen Rassismus oder Gefühllosigkeit gegenüber dem Elend der Ärmsten der Welt vorwerfen. Dieses Schweigen ist nicht nur unaufrichtig, es ist mit Sicherheit gefährlich. Die Vorstellung von einer globalen Integration der Wirtschaft meint theoretisch eine Welt, in der Waren, Dienstleistungen, Kapital und Arbeit vollständig integriert sind. Obwohl sich heute viele Märkte immer stärker öffnen - auch wenn andere, besonders der der Landwirtschaft, noch immer durch Protektionismus in seinen Bedingungen verzerrt sind - ist die Integration der globalen Arbeitsmärkte größtenteils aus dem Globalisierungsprozess ausgeschlossen geblieben. Das ist kaum verwunderlich.