Úkolem tohoto soudu by bylo posoudit nároky obou stran a nalézt spravedlivé a pokojné řešení. Mezinárodní soud pro menšiny, který zde navrhuji, by měl terapeutickou i preventivní funkci. Mohl by mírnit, a v optimálním případě řešit existující konflikty - například na Středním Východě -, ale mohl by také vytypovávat potencionální konflikty a tlumit je ještě dříve, než propuknou naplno. V tomto směru by nás měly znepokojovat mnohonárodnostní země jako Čína, Brazílie, Indonésie či Indie. Národnostní konflikty a v krajních případech národnostní terorismus představují pro dnešní dobu nesporně aktuální hrozbu. A touto hrozbou zůstanou, pokud se svět nerozhodne jednat. Mezinárodní soud pro menšiny rozhodně je prostředkem pro odvrácení takového násilí a pro zabezpečení globálního míru. Jak se srovnat se Sykes-Picotovou dohodou
Die Zielsetzung des Gerichtshofes muss es sein, beide Seiten anzuhören und eine gerechte und friedfertige Lösung zu suchen. Der Internationale Gerichtshof für Minderheitenfragen, wie ich ihn vorschlage, wäre sowohl therapeutisch als auch vorbeugend. Er könnte bestehende Konflikte mindern und im besten Fall beilegen - etwa den Nahost-Konflikt - aber er könnte auch potenzielle Konflikte erkennen und verhindern, dass diese gewalttätig werden. Dabei gilt meine Sorge in erster Linie multinationalen Ländern wie China, Brasilien, Indonesien und Indien. Ethnische Konflikte und in extremen Fällen ethnischer Terrorismus sind heutzutage eine klare und gegenwärtige Bedrohung für den Weltfrieden. Sie werden weiterhin eine Bedrohung darstellen, es sei denn, die Welt handelt. Die Schaffung eines internationalen Gerichtshofes für Minderheitenfragen bietet einen Möglichkeit, solche Gewalt im Keim zu ersticken und den globalen Frieden zu sichern. Aussöhnung mit Sykes-Picot