EU se v poslední době stává hlavním cílem populistů. Jako první se tento fenomén projevil v Řecku, kde se v lednu 2015 dostala k moci levicová strana Syriza. Ta se však nesnažila vyvést Řecko z EU; usilovala spíše o lepší dohodu s věřiteli země, kteří uvalili na řecké občany zničující úsporná opatření. Přístup Syrizy do značné míry odrážel vůli lidu. V červnu 2015 voliči v referendu drtivou většinou hlasů odmítli dohodu navrhovanou věřiteli Řecka, která by znamenala ještě přísnější úsporná opatření. Přijetí v podstatě nezměněné dohody řeckou vládou o pouhých pár dní později si však získalo širokou podporu. Řečtí voliči pochopili, že lepší podmínky nestojí za ztrátu členství v eurozóně.
Die EU hat sich in letzter Zeit zu einer bevorzugten Zielscheibe der Populisten entwickelt. Das Phänomen etablierte sich zuerst in Griechenland, als dort im Januar 2015 die linksgerichtete Syriza-Partei an die Macht kam. Doch versuchte Syriza seinerzeit nicht, Griechenland aus der EU herauszuziehen; die Partei wollte vielmehr eine bessere Übereinkunft mit den Gläubigern des Landes erreichen, die den griechischen Bürgern verheerende Sparmaßnahmen auferlegt hatten. Der Ansatz von Syriza spiegelte im Großen und Ganzen den Volkswillen wider. In einem Referendum vom Juni 2015 lehnten die Bürger mit überwältigender Mehrheit einem Vorschlag der Gläubiger des Landes für eine Übereinkunft ab, die noch härtere Sparmaßnahmen bedeutet hätte. Doch dass die Regierung nur wenige Tage später einer nahezu unveränderten Übereinkunft zustimmte, stieß auf breite Unterstützung. Die griechischen Wähler waren sich bewusst, dass bessere Bedingungen keinen Verlust der Mitgliedschaft in der Eurozone wert waren.