Daří se jí kombinovat technologiemi tažené cykly boomu a recesí s trhy, které se vždy pročišťují (tzn. neexistuje žádná nezaměstnanost). Jak se tohoto triku dosahuje? Když pozitivní technologický „šok“ zvýší reálné mzdy, začnou lidé pracovat více, což vyvolá zvýšení výkonnosti. Tváří v tvář negativnímu „šoku“ naopak zaměstnanci zvýší objem volného času, což vede k poklesu výkonnosti. Jde o efektivní reakce na změny reálných mezd. Žádná vládní intervence není zapotřebí. Záchrana neefektivních automobilek, jako je General Motors, pouze zpomaluje tempo pokroku. Zatímco většina škol ekonomického myšlení zastává názor, že jednou z klíčových zodpovědností vlády je zmírňování hospodářského cyklu, teorie „reálného“ hospodářského cyklu tvrdí, že snižování volatility snižuje bohatství!
Damit schafft man es, von Technologie getriebene Konjunkturzyklen mit Märkten zu kombinieren, die immer geräumt sind (d.h. es gibt keine Arbeitslosigkeit). Wie gelingt dieser Trick? Wenn die Reallöhne durch einen positiven technologischen „Schock“ steigen, arbeiten die Menschen mehr, wodurch die Produktion steil ansteigt. Bei einem negativen „Schock“ weiten die Beschäftigten ihre Freizeit aus und die Produktion sinkt. Dabei handelt es sich um effiziente Reaktionen auf Änderungen der Reallöhne. Eine staatliche Intervention ist nicht nötig. Rettungsaktionen für ineffiziente Autohersteller wie General Motors verlangsamen nur die Geschwindigkeit des Fortschritts. Während die meisten ökonomischen Theorien besagen, dass eine der wichtigsten Verantwortlichkeiten des Staates darin besteht, den Konjunkturzyklus zu glätten, argumentiert man in der Theorie „realer“ Konjunkturzyklen, dass eine Reduktion der Volatilität den Wohlstand senkt!