Obyvatelé Unie i zemědělská politika EU prošli v uplynulém desetiletí tak říkajíc „zelenou revolucí“. Požadavky spotřebitelů a daňových poplatníků jsou dnes jiné než v době vzniku SZP. Téměř 91 % občanů EU se domnívá, že základním úkolem SZP je zajistit produkci bezpečných potravin. 89 % považuje za stěžejní cíl také ochranu životního prostředí. Nová reformovaná Společná zemědělská politika tyto požadavky zohledňuje a tvoří pevnou základnu pro zachování našeho venkovského dědictví, díky němuž můžeme produkovat zemědělské produkty, které vyžaduje trh, a udržet si i dobrou pozici na globálních trzích. Současná zemědělská politika se jen pramálo podobá té, kterou známe z minulých let. SZP byla zásadním způsobem zjednodušena, když došlo ke sloučení několika různých přímých subvencí do jediné platby zemědělcům, a stala se i efektivnějším mechanismem, který dosahuje více cílů s nižšími náklady. Na politiku, která kdysi pohltila až dvě třetiny celkového rozpočtu EU, se dnes vynakládá sotva polovina a v horizontu deseti let by tato částka měla klesnout dokonce až na jednu třetinu.
In den vergangenen zehn Jahren fand zwar nicht gerade eine grüne Revolution, aber zumindest eine grüne Evolution in der Agrarpolitik statt. Verbraucher und Steuerzahler haben heutzutage andere Ansprüche als zu der Zeit, als die GAP eingeführt wurde. 91% der EU-Bürger glauben, dass ein Kernpunkt der Gemeinsamen Agrarpolitik die Garantie sicherer Lebensmittel ist. 89% halten den Umweltschutz für eine weitere wichtige Aufgabe. Die neue, reformierte Gemeinsame Agrarpolitik hat diese neuen Bedürfnisse der Verbraucher berücksichtigt, und wir haben jetzt eine stabile Grundlage, mit der wir unser ländliches Erbe bewahren, die nachgefragten landwirtschaftlichen Erzeugnisse produzieren und gleichzeitig unsere Position auf dem Weltmarkt sichern können. Die heutige Agrarpolitik ist kaum noch wiederzuerkennen. Die GAP wurde nicht nur durch die Zusammenlegung verschiedener Direktzahlungsregelungen zu einer Betriebsprämie bedeutend vereinfacht, sie ist jetzt auch ein wirksamerer Mechanismus, mit dem mehr Ziele zu geringeren Kosten erreicht werden. Verschlang die GAP einst zwei Drittel des gesamten EU-Budgets, so benötigt sie momentan weniger als die Hälfte und in zehn Jahren voraussichtlich nur noch ein Drittel.