Brzy však vyprší čas. ICTY musí dokončit nové obžaloby ještě letos a rozejít se do roku 2008. Do této koncovky vstupuje tváří v tvář omezenějším zdrojům a opadající politické vůli uvnitř mezinárodního společenství. Co bude odkazem tribunálu? Od počátku byly cíle ICTY ambiciózní, neboť byl ustaven v souladu s mírotvornými pravomocemi Rady bezpečnosti OSN. Pokud to znamená, že tribunál měl odstrašovat od dalšího násilí, pak neuspěl, tedy alespoň z krátkodobého hlediska ne. Vždyť zvěrstva – včetně masakru ve Srebrenici – pokračovala i poté, co ICTY začal pracovat. Jak je na tom etnické usmíření? První hlavní žalobce ICTY Richard Goldstone vyzval k odsouzení etnické perzekuce, aby se všem stranám umožnilo překonat „politiku identity“ (politiku založenou na příslušnosti k určité skupině) a pokročit k liberálnějšímu politickému řádu.
Doch die Zeit wird immer knapper. Der IStGHJ muss neue Anklagen dieses Jahr unter Dach und Fach bringen und bis 2008 abwickeln. Er geht mit geringeren Ressourcen und nachlassender politischer Bereitschaft innerhalb der internationalen Gemeinschaft in dieses Endspiel. Was ist das Vermächtnis des Gerichtshofs? Von Anfang an waren die Ziele des IStGHJ ehrgeizig, da er von den friedensstiftenden Mächten des UN-Sicherheitsrates gegründet wurde. Wenn das bedeutet, dass der Gerichtshof vor weiteren Gewalttaten abschrecken sollte, hat er versagt, zumindest vorerst. Schließlich wurden die Gräueltaten wie z. B. das Massaker in Srebrenica fortgesetzt, nachdem der IStGHJ seine Arbeit aufnahm. Was ist mit der ethnischen Aussöhnung? Der erste Chefankläger des IStGHJ Richard Goldstone forderte die Verurteilung ethnischer Verfolgung, um allen Seiten die Möglichkeit zu geben, die Identitätspolitik hinter sich zu lassen und sich zu einer liberaleren politischen Ordnung hinzubewegen.