Očkování, nová farmaceutika a inovace v lékařství jako rentgenové snímkování a magnetická rezonance ohromně prospěly lidskému zdraví a prodloužily život. I země s celosvětově nejhoršími nadějemi dožití mají dnes delší průměrné délky života, než měly v roce 1800 země s nejlepšími nadějemi dožití. Navíc zhruba třetina vzestupů produktivity, jež v uplynulém století přinesly nové technologie, se přetavila ve sníženou pracovní dobu, v podobě delšího ročního placeného volna a v některých vyspělých ekonomikách zkrácením pracovního týdne téměř na polovinu. Teď, když se zavádí nová generace technologií, je otázkou, zda budou následovat podobné přínosy pro blahobyt, anebo zda obavy z technologické nezaměstnanosti vytvoří nové zdroje stresu a podetnou důvěru spotřebitelů a útraty. Při hledání odpovědí na takové otázky je třeba se zaměřit na dva rozhodující faktory.
Impfungen, neue Arzneimittel und medizinische Innovationen wie Röntgenstrahlen und die Magnetresonanztomographie haben die Gesundheit der Menschen erheblich verbessert und die Lebenserwartung steigen lassen. Selbst in Ländern mit der weltweit niedrigsten Lebenserwartung liegt diese heute im Schnitt höher als dies im Jahr 1800 in Ländern mit der höchsten Lebenserwartung der Fall war. Darüber hinaus fanden rund ein Drittel der im letzten Jahrhundert aus neuen Technologien resultierenden Produktivitätszuwächse ihren Niederschlag in kürzeren Arbeitszeiten, längeren bezahlten Urlaubszeiten und - in einigen Industrieländern – in einer Verkürzung der Wochenarbeitszeit um fast die Hälfte. Nun, da eine neue Generation von Technologien zum Einsatz kommt, stellt sich die Frage, ob sich daraus ähnliche Vorteile für das Wohlbefinden ergeben werden oder ob die Angst vor technologischer Arbeitslosigkeit neue Stressfaktoren schaffen wird, die das Vertrauen der Verbraucher und deren Ausgaben untergraben. Beim Versuch, diese Fragen zu beantworten, sollte man sich auf zwei entscheidende Faktoren konzentrieren.