V době, kdy jsem komisi opouštěl, jsem seděl na stohu patnácti set podobných přestupkových řízení. Členství v EU stručně řečeno obnáší nutnost přijímat rázná opatření, která mají hluboký dopad na vnitřní záležitosti daného státu. To nebude možné, pokud se členy unie stanou tak nesourodé země. EU by se pak stala obětí toho, co historik Paul Kennedy označuje za „imperiální přesah“. Unie by se nepřijatelně rozředila. Proto se bývalý francouzský prezident Valéry Giscard d´Estaing obával, že vstup Turecka povede k rozpadu EU, a proto někdejší německý kancléř Helmut Schmidt prohlásil: „Přijetí Turecka by bylo více, než EU dokáže snést.“ Nejsilnější důvod proti vstupu Turecka je však ryze demokratický: většina obyvatel EU si ho jednoduše nepřeje.
Als ich die Kommission verließ, saß ich auf einem Stapel von 1500 solcher Vertragsverletzungsverfahren. Kurz, die EU-Mitgliedschaft hat zur Folge, dass ein Staat einschneidende Maßnahmen akzeptieren muss, die sich stark auf seine inneren Angelegenheiten auswirken. Das wird mit derart unterschiedlichen Mitgliedern unmöglich sein. Die EU würde Opfer dessen, was der Historiker Paul Kennedy als „imperiale Überdehnung“ bezeichnet. Die EU würde übermäßig stark gestreckt. Deshalb befürchtete der frühere französische Präsident Valéry Giscard d'Estaing, dass der Beitritt der Türkei zur Auflösung der EU führen würde, und deshalb sagte der ehemalige deutsche Kanzler Helmut Schmidt: „Der Betritt der Türkei wäre mehr, als die EU verkraften könnte.“ Doch der wichtigste Grund gegen den Beitritt der Türkei ist eine Frage der Demokratie: Die Mehrheit der EU-Bevölkerung will ihn einfach nicht.