Vzhledem k absenci podrobných a spolehlivých údajů ze všech zemí si britská vláda nechala o AMR vypracovat řadu zpráv, které odhadují, že do roku 2050 by v důsledku komplikací zapříčiněných AMR mohlo umírat až deset milionů lidí ročně. Hospodářské dopady epidemií „superbacilů“ by navíc mohly přesáhnout 100 bilionů dolarů a neúměrně by trpěly země s nízkými příjmy. Jednou z nejdůležitějších příčin krize AMR je nevyrovnané a neregulované používání antibiotik. Lékaři ve vyspělých zemích antibiotika předepisují i na ty nejzákladnější neduhy, jako je nachlazení. Silnější regulace předepisování antibiotik v těchto zemích, jaká byla před několika desítkami let zavedena ve Finsku, by mohla pomoci rezistenci zmírnit. Jen tato pravidla ovšem stačit nebudou, protože ve značné části rozvojového světa lze antibiotika pořídit bez lékařského předpisu.
Da nicht aus allen Ländern detaillierte und belastbare Berichte vorliegen, gab die britische Regierung eine Reihe von Berichten über resistente Erreger in Auftrag, die schätzen, dass bis 2050 bis zu zehn Millionen Menschen jährlich an durch resistente Erreger bedingten Komplikationen sterben könnten. Darüber hinaus könnten die wirtschaftlichen Auswirkungen von Ausbrüchen multiresistenter Erreger 100 Billionen Dollar übersteigen; dabei würden Länder niedrigen Einkommens überproportional leiden. Die ungleichmäßige und nicht regulierte Verwendung von Antibiotika ist einer der wichtigsten Gründe für die Resistenzkrise. In den entwickelten Ländern verschreiben die Ärzte Antibiotika selbst bei harmlosesten Erkrankungen wie etwa einer bloßen Erkältung. Strengere Regeln für die Verschreibung von Antibiotika in diesen Ländern, so wie sie vor einigen Jahrzehnten in Finnland umgesetzt wurden, könnten Resistenzen verringern. Doch werden derartige Regeln allein nicht ausreichen, weil Antibiotika in vielen Entwicklungsländern rezeptfrei erhältlich sind.