Přestože novou mantrou biotechnologií se stalo tvrzení, že v dohledné budoucnosti se léčebné prostředky budou nabízet jednotlivcům na základě jejich DNA, hlubokou pravdou je bohužel to, že prodej léků je nadále byznys orientovaný na masový prodej. Cílové trhy nepředstavují jedinci, nýbrž skupinové a populační celky. Pro farmaceutický průmysl tak rasové kategorizace mají ekonomický smysl. Využít trhů k boji proti rasové diskriminaci nebylo nikdy snadné a mnohé vlády se dnes chovají, jako by souboj hodlaly vzdát. Ale rasově zaměřené léky? Už brzy se mohou objevit, doprovázeny zpátečnickým rasovým myšlením - s celou škálou nebezpečných předsudků a historických asociací -, o němž se mělo za to, že jej molekulární biologie rozptýlila. Rasová karta v Americe LONDÝN – Nedávná masová vražda v texaském El Paso, spáchaná mladým bělochem, který krátce předtím zveřejnil nenávistnou protiimigrantskou filipiku, obrátila pozornost k faktu, že i projevy amerického prezidenta Donalda Trumpa mají blízko k tvrzením o nadřazenosti bílé rasy.
Unglücklicherweise ist es jedoch - trotz des neuen Mantras der Biotechnologie, dass dem einzelnen Erkrankten irgendwann in naher Zukunft Arzneimittel auf Grundlage seiner DNA verkauft werden würden - eine grundlegende Wahrheit, dass der Verkauf von Medikamenten nach wie vor ein Massengeschäft ist. Zielmärkte bestehen aus Gruppen und Gesamtpopulationen, nicht aus Individuen. Aus diesem Grund ergeben Rassekategorisierungen für die Pharmaindustrie wirtschaftlich einen Sinn. Es war schon immer schwierig, den Markt zur Bekämpfung der Rassendiskriminierung zu nutzen, und viele Regierungen verhalten sich dieser Tage so, als würden sie es vorziehen, den Kampf aufzugeben. Aber Medikamente auf Grundlage der Rassenzugehörigkeit? Es wird sie möglicherweise bald geben, in Verbindung mit genau jenem rückwärts gerichteten Denken - mit all seinen gefährlichen Thesen und historischen Assoziationen -, das die Molekularbiologie doch angeblich ausgeräumt hatte. Das Rassenthema in Amerika LONDON – Durch den jüngsten Massenmord eines jungen Mannes im texanischen El Paso, der kurz vorher hasserfüllte, migrantenfeindliche Aussagen veröffentlicht hatte, wurde US-Präsident Donald Trumps eigene rhetorische Affinität für die Vorherrschaft der weißen Rasse ins Zentrum der Aufmerksamkeit gerückt.