Rozumí se tedy samo sebou, že uplynulé desetiletí loudavého růstu přispělo k vzestupu ničivé formy populistického nacionalismu, který zapouští kořeny ve stále vyšším počtu zemí. A stejně jako v temnějších dekádách dvacátého století nabírá i dnešní nacionalismus podobu silnějšího odporu vůči imigraci a – v menší míře – volnému obchodu. A co je ještě horší, dnešní toxický nacionalismus prohloubí hospodářské zpomalení, které stálo za jeho vznikem. Otázka, zda se nám podaří obrátit tento začarovaný kruh v blahodárný cyklus – tedy ve stav, kdy zvýšená otevřenost přiživuje rychlejší růst –, bude přinejmenším zčásti záviset na tom, abychom učinili imigraci slučitelnější s inkluzivními formami nacionalismu. Ekonomické argumenty v této otázce jsou zřejmé: imigrace výrazně přispívá k hospodářskému růstu. Přistěhovalectví je navíc větší nutností než kdykoliv dříve, jelikož populace stárne a nižší porodnost ve všech vyspělých ekonomikách vytváří penzijní boom bez odpovídající základny rodilých zaměstnanců v produktivním věku, kteří by ho financovali. Například v Japonsku se počet práceschopných obyvatel snižuje už od roku 1995. V Evropské unii představovali imigranti v letech 2000 až 2010 70% přírůstku pracovní síly.
Es ist daher naheliegend, dass das vergangene Jahrzehnt des trägen Wachstums zum Aufstieg einer schädlichen Form des populistischen Nationalismus beigetragen hat, der in einer wachsenden Zahl von Ländern um sich greift. Ebenso wie in den dunklen Jahrzehnten des 20. Jahrhunderts tritt der Nationalismus von heute in Gestalt eines erstarkenden Widerstandes gegen die Zuwanderung und - zu einem geringeren Grad - gegen den Freihandel in Erscheinung. Erschwerend kommt hinzu, dass der toxische Nationalismus von heute den wirtschaftlichen Abschwung, der seinen Aufstieg beförderte, noch verschärfen wird. Diesen Teufelskreis in eine positive Dynamik zu verwandeln – im Rahmen derer vermehrte Offenheit zu rascherem Wachstum führt – wird zumindest teilweise davon abhängen, ob es gelingt, die Zuwanderung mit inklusiveren Formen des Nationalismus besser vereinbar zu machen. Die wirtschaftliche Beweislage zu diesem Thema ist klar: die Zuwanderung trägt in hohem Maße zu Wirtschaftswachstum bei. Außerdem ist Zuwanderung notwendiger als jemals zuvor, denn aufgrund alternder Bevölkerungen und niedrigerer Geburtenraten in den Industrieländern kommt es zu einem Boom bei Pensionierungen ohne entsprechendes Kollektiv an einheimischen Arbeitskräften im Haupterwerbsalter, die diese Entwicklung unterstützen. So schrumpft beispielsweise die erwerbstätige Bevölkerung in Japan seit 1995. In der Europäischen Union entfielen von 2000 bis 2010 70 Prozent des Arbeitskräftewachstums auf Zuwanderer.