Budoucnost globální svobody tisku nám však velí, abychom se o to snažili. Proč je podnikání zelenější než Trump LONDON – Vztah mezi businessem, politikou a ekologií se stane ještě komplikovanější. S tím, jak administrativa amerického prezidenta Donalda Trumpa hrozí odstraněním klíčových ekologických ochranných opatření, z nichž některé existují po desetiletí, tak si lídři businessu stále více uvědomují, - a na základě toho jednají – potřebu ekologicky udržitelné politiky. Trump, který kdysi nazval klimatickou změnu čínským hoaxem s cílem oslabit americkou ekonomiku, již zrušil Zákon na ochranu potoků, který zakazuje producentům uhlí vypouštět odpad do vodních toků. Další na řadě by mohl být Clean Power Plan, který omezuje emise skleníkových plynů z výroben – zdaleka největšího zdroje emisí CO2 v zemi – s cílem snížit do roku 2030 uhlíkaté znečištění produkované energetickým sektorem o 32% pod úrovní z roku 2005. Trumpova administrativa dokonce hrozila odstoupením z klimatické dohody v Paříži, kterou v roce 2015 podepsaly světové vlády. Před jednou dekádou by lídři obchodu takováto represivní ekologická opatření, která mohou díky zmenšení omezení jejich firem snížit náklady a rozšířit příležitosti, uvítali.
Aber die Zukunft der globalen Pressefreiheit verlangt, dass wir es versuchen. Warum die Unternehmen grüner sind als Trump LONDON – Das Verhältnis zwischen den Unternehmern, der Politik und der Umwelt wird komplizierter. Während die Regierung von US-Präsident Donald Trump damit droht, wichtige, teilweise jahrzehntealte Umweltschutzmaßnahmen abzubauen, erkennen die Konzernführer immer mehr die Notwendigkeit ökologisch nachhaltiger Politik – und sind auch bereit, entsprechend zu handeln. Trump nannte den Klimawandel einst eine Erfindung der Chinesen, um die US-Wirtschaft zu schwächen. Bereits jetzt hat er die Regeln zum Gewässerschutz zurückgenommen, die Kohleproduzenten daran hinderten, Flüsse zu verschmutzen. Als nächstes könnte der Clean Power Plan an der Reihe sein, der den Treibhausgasausstoß von Kraftwerken begrenzt. In den USA sind Kraftwerke die größten Verursacher von CO2-Emissionen, und der Plan sah vor, ihre Emissionen bis 2030 auf 32% unter dem Niveau von 2005 zurückzufahren. Die Trump-Regierung hat sogar angekündigt, aus dem Pariser Klimaabkommen auszutreten, auf das sich die Regierungen der Welt im Jahr 2015 geeinigt hatten. Noch vor zehn Jahren hätten die Unternehmensführer eine derart regressive Umweltpolitik weitgehend befürwortet. Immerhin baut sie Einschränkungen für ihre Firmen ab und kann dadurch kostensenkend wirken.