Až příliš často mírové mise vyžadují uspořádání sbírky mezi vyspělými průmyslovými zeměmi, což jim prakticky dává právo veta nad tím, kdy, kde a jak OSN zasáhne. Posílená rada pro hospodářskou a sociální bezpečnost by zároveň OSN umožnila efektivněji formovat debaty o reformě globální ekonomické a finanční soustavy. Dnes se takové debaty naproti tomu příliš často soustřeďují na půdě MMF, kde převládají finanční zájmy vyspělých průmyslových zemí. Reformy se nakonec dostaví. Globalizace znamenala užší mezinárodní integraci a ta zase přinesla silnější potřebu společného jednání. Právě OSN je mezinárodní institucí, jež pro tento účel vznikla, a jak se svět proměňuje, OSN se musí měnit s ním. Smysluplná reforma však bude muset téměř jistě počkat na americkou administrativu, jež bude věrná globální demokracii jak slovy, tak činy. Past nerovnosti
Zu oft muss bei friedenserhaltenden Missionen nämlich in verschiedenen Industrieländern um Geld gebeten werden, wodurch diesen Ländern wiederum praktisch ein Vetorecht eingeräumt wird, wenn es darum geht, wann, wo und wie die UNO agiert. Gleichzeitig würde es ein gestärkter Wirtschafts- und Sozialsicherheitsrat den Vereinten Nationen ermöglichen, die Debatten über die Reform des globalen Wirtschafts- und Finanzsystems effektiver zu gestalten. Im Gegensatz dazu konzentrieren sich derartige Diskussionen heute viel zu oft auf den IWF, wo die Finanzinteressen der entwickelten Industrieländer Vorrang haben. Letztlich wird es zu diesen Reformen kommen. Globalisierung bedeutet eine stärkere internationale Integration, die wiederum die Notwendigkeit für kollektive Aktionen bedingt. Die UNO ist die internationale Institution, die zu diesem Zweck geschaffen wurde. Mit den Änderungen auf dieser Welt muss sich auch die UNO ändern. Zu einer sinnvollen Reform wird es höchstwahrscheinlich aber erst kommen, wenn in Amerika eine Regierung im Amt ist, die sich der globalen Demokratie in Wort und Tat verpflichtet fühlt. Die Ungleichheitsfalle