Krize obvykle doprovází pokles nejen aktuálního růstu, ale kvůli odloženým investicím i růstového potenciálu dané země. Nástroj pro sdílení rizik by mohl omezit pokles aktuálního růstu po krizi, zatímco promptní investice financované EU by zabránily tomu, aby daná země sklouzla na dráhu nižšího růstu. Jak financovat boj proti klimatickým změnám KODAŇ – Dnes panuje všeobecná shoda, že rozvinuté země budou muset přijít se značným finančním příspěvkem, aby umožnily rozvojovému světu vyrovnat se s klimatickými změnami. Prostředky je zapotřebí investovat do nových nízkouhlíkových zdrojů energie, zalesňování a ochrany deštných pralesů, změn v hospodaření s půdou, adaptace a zmírňování následků.
Aufgrund aufgeschobener Investitionen sinkt in Krisenzeiten typischerweise nicht nur das Wachstum, sondern auch das Wachstumspotenzials eines Landes. Eine Fazilität der Risikoteilung könnte den Wachstumsrückgang nach einer Krise begrenzen, während rasche EU-finanzierte Investitionen verhindern, dass ein Land auf einen langsameren Wachstumspfad gerät. Die Finanzierung des Kampfs gegen den Klimawandel KOPENHAGEN – Es besteht mittlerweile allgemeine Einigkeit darüber, dass die Industrieländer einen substanziellen finanziellen Beitrag leisten müssen, um den Entwicklungsländern die Bewältigung des Klimawandels zu ermöglichen. Es bedarf finanzieller Mittel, um in neue kohlenstoffarme Energieträger, in Wiederaufforstung, Landnutzungsänderungen sowie Anpassung und Eindämmung zu investieren.