Začínají používat nejlepší dostupné informační a komunikační technologie a zdroje za účelem vytvoření informačních toků, od nástrojů používaných v terénu, až po pozorování Země specializovanými snímači. Vývoj dat dostupných téměř v reálném čase a pravidelně aktualizované ukazatele napomáhají ke zlepšení veřejné správy tím, že poskytují solidnější podklady pro včasné zásahy a preventivní opatření, podporují vyšší úroveň prosazování a zvyšují kvalitu celkového hodnocení výkonu. Evropa disponuje dostatečným množstvím geografických data dat týkajících se životního prostředí, které podpora cílů v oblasti životního prostředí vyžaduje, a existuje mnoho možností, jak tato data prostřednictvím analytických metod a informačních technologií využít. Tato data však v důsledku omezení přístupu, účtování poplatků a práv duševního vlastnictví nejsou tvůrcům politika dalším pracovníkům v oblasti životního prostředí vždy snadno dostupná. Existují také četné příklady vycházející z důvěryhodných včasných varování ze strany vědy, kdy by včasná opatření na snížení škodlivých dopadů mohla být velmi přínosná (16). Patří sem zejména otázka změny klimatu, freonů, kyselých dešťů, bezolovnatého benzínu, rtuti a rybích populací. Tyto příklady ukazují, že zpoždění mezi prvními vědecky podloženými včasnými varováními a politickými opatřeními účinně snižujícími škody často dosahovalo 30 až 100 let, přičemž v průběhu této doby výrazně narostly expozice i budoucí škody.
Sie beginnen nun, die besten verfügbaren Informations- und Kommunikationstechnologien zu verwenden, um den Informationsfluss von Instrumenten vor Ort mit speziellen Sensoren zu Erdbeobachtungszentren zu leiten. Die Entwicklung der nahezu Echtzeitdaten und regelmäßig aktualisierter Indikatoren tragen, indem sie bessere Grundlagen für frühe Interventionen und präventive Maßnahmen bereitstellen, zur Verbesserung politischer Maßnahmen bei und unterstützen ein höheres Maß an Durchsetzung und die Verbesserung der allgemeinen Erfolgskontrolle. Es gibt heute in Europa keinen Mangel an Umwelt- und geografischen Daten zur Förderung umweltpolitischer Ziele, und es existieren viele Möglichkeiten, diese Daten anhand von analytischen Methoden und Informationstechnologien zu nutzen. Allerdings sind diese Daten aufgrund von Zugangsbeschränkungen, Gebühren oder Rechten am geistigen Eigentum für politische Entscheidungsträger und andere Umweltakteure nicht immer leicht zugänglich. Es gibt auch zahlreiche Beispiele, die auf glaubwürdigen Frühwarnungen aus der Wissenschaft basieren, wo frühzeitiges Handeln zur Verringerung der schädlichen Auswirkungen sehr vorteilhaft gewesen wäre (16). Dazu gehören der Klimawandel, Fluorchlorkohlenwasserstoffe, saurer Regen, bleifreies Benzin, Quecksilber und Fischbestände. Diese Beispiele zeigen, dass die zeitliche Verzögerung zwischen den ersten wissenschaftlichen Frühwarnungen bis zu dem Zeitpunkt, zu dem effektiv schadensreduzierende, politische Maßnahmen getroffen wurden, oft 30 bis 100 Jahre betrug, während der die Belastungen und der Schaden für die Zukunft beträchtlich stiegen.