Nová jednání budou mít oproti předchozím úsilím jednu výhodu, neboť vlády nyní chápou nezbytnost portfolia snah zaměřených na adaptaci, zmírňování následků a výzkum. Nový výzkum, který jsem se svými kolegy prováděl pro Centrum Kodaňského konsenzu z Dánska, prověřuje účelnost různých reakcí na tuto globální výzvu, avšak z několika důvodů silně podporuje portfoliový přístup. Zaprvé, dnes už víme, že adaptace bude nezbytná, protože do roku 2100 se teploty zvýší o dalších 0,6°C, i kdyby emise skleníkových plynů hned zítra zcela ustaly. Víme také, že dopady změny klimatu nebudou na planetě rovnoměrně rozložené. V některých oblastech by mírně vyšší teploty mohly přinést vyšší sklizeň úrody, nebudou-li související změny modelu srážek nepříznivé anebo pokud zůstane schůdné zavlažování.
Die neuen Verhandlungen werden gegenüber den früheren Bemühungen einen Vorteil haben, denn den Regierungen ist inzwischen die Notwendigkeit eines Portfolios aus Anpassungs-, Abfederungs- und Forschungsmaßnahmen bewusst. Neue Untersuchungen, die meine Kollegen und ich für das Copenhagen Consensus Center in Dänemark durchgeführt haben, befassen sich mit der Effektivität unterschiedlicher Reaktionen auf diese globale Herausforderung, bestätigen jedoch aus verschiedenen Gründen nachhaltig den Portfolioansatz. Zunächst einmal wissen wir inzwischen, dass wir uns werden anpassen müssen, denn die Temperaturen werden bis ins Jahr 2100 um weitere 0,6° C steigen, selbst wenn wir schon morgen auf sämtliche Klimagase verzichten. Wir wissen außerdem, dass sich die Auswirkungen des Klimawandels global ungleichmäßig bemerkbar machen werden. In einigen Gegenden könnten moderate Temperaturanstiege – sofern sich die mit ihnen einhergehenden Veränderungen in den Niederschlagsmustern nicht negativ auswirken bzw. eine Bewässerung praktikabel bleibt – zu höheren Ernteerträgen führen.