Trhy jsou obecně efektivní, pokud příjmy společností správně odrážejí veškerý přínos jejich produkce pro třetí strany, přičemž jejich náklady odrážejí veškerou újmu. V takovém případě vede maximalizace zisku k maximalizaci společenského blaha. Pokud jsou však s produkcí spojené ekologické škody, za které firmy neplatí, pak jsou podněty pokřivené; firmy možná vykazují zisk, ale z ekonomického hlediska fungují neefektivně. Stát tedy „koriguje“ podněty firem tím, že uvaluje pokuty nebo vydává zákazy. Další porucha, kterou ekonomové někdy diagnostikují, by se dala nazvat „Keynesovou chorobou“. Je-li poptávka příliš slabá, může to vést k prudkému poklesu zaměstnanosti (protože mzdy a ceny jsou krátkodobě rigidní). Tuto nemoc lze léčit injekcemi veřejného, dluhově financovaného stimulu – jako když kardiak dostává dávky nitroglycerinu, aby mu nepřestalo tlouct srdce.
Märkte sind im Allgemeinen dann effizient, wenn die Erträge der Unternehmen alle Vorteile widerspiegeln, die Drittparteien durch ihre Produkte erlangen, und wenn ihre Kosten alle Schäden berücksichtigen. In diesem Fall führt Gewinnmaximierung zur Maximierung des sozialen Nutzens. Aber wenn die Produktion Umweltschäden verursacht, für die die Unternehmen nicht bezahlen müssen, sind die Anreize verzerrt. Die Unternehmen machen vielleicht Gewinn, aber unter ökonomischen Gesichtspunkten funktionieren sie ineffektiv. Also „korrigiert“ der Staat die Anreize der Firmen durch Strafen oder Verbote. Eine weiteres Problem, das die Ökonomen manchmal diagnostizieren, kann man „Keynes-Krankheit“ nennen. Wenn die Nachfrage zu schwach ist, kann sie zu einem scharfen Rückgang der Beschäftigung führen (da Löhne und Preis kurzfristig betrachtet starr sind). Dies kann durch öffentliche, schuldenfinanzierte Stimuli korrigiert werden – wie wenn man einem Herzkranken Nitroglyzerin gibt, um sein Herz weiter schlagen zu lassen.