Týden před Putinovým volgogradským projevem využil Scholz každoroční vzpomínkové slavnosti v Bundestagu u příležitosti výročí holocaustu k tomu, aby zdůraznil historickou zodpovědnost Německa za vyvraždění mnoha milionů Židů. Chceme-li zajistit, aby se takový zločin nikdy neopakoval, uvedl kancléř, musíme se k této zodpovědnosti hlásit. A předsedkyně Bundestagu Bärbel Basová poukázala na nedávný vzestup antisemitismu v Německu a označila ty, kdo se snaží holocaust zlehčovat, za „ostudu naší země“. Někteří pozorovatelé sice Scholze kritizují za neochotu převzít aktivnější roli při podpoře Ukrajiny a za to, že si vzal z dějin nesprávná ponaučení, avšak kancléřova averze vůči vojenské agresi je odrazem poválečného pacifismu, který formoval všechny německé představitele jeho generace. Také několik desítek let staré německé rozhodnutí spolehnout se na ruský plyn lze vnímat jako součást snahy o využití obchodu a vzájemné závislosti coby prevence proti válce. Od chvíle, kdy Rusko napadlo Ukrajinu, však spojenci tlačí Německo k tomu, aby přehodnotilo svou pacifistickou zahraniční politiku, převzalo vedoucí vojenskou roli a pomohlo bránit Ukrajinu jakožto zemi, ke které se v minulosti zachovalo brutálně. Násilí často přiživují vzpomínky na historické křivdy a holocaust není v tomto směru výjimkou.
Eine Woche vor Putins Rede in Wolgograd betonte Scholz anlässlich des jährlichen Gedenktags an den Holocaust im deutschen Bundestag die historische Verantwortung Deutschlands für den Mord an Millionen jüdischer Menschen. Scholz zufolge muss diese Schuld anerkannt werden, damit sich ein derartiges Verbrechen niemals wiederholt. In ihrer Eröffnungsrede verwies Bundestagspräsidentin Bärbel Bas auf die zunehmenden Fälle von Antisemitismus in Deutschland und nannte Gruppen, die versuchen, den Holocaust zu relativieren, eine „Schande für unser Land.“ Manche Beobachter kritisieren Scholz, weil er bei der Unterstützung der Ukraine keine aktivere Rolle übernimmt, und meinen, er haben aus der Geschichte die falschen Lehren gezogen. Allerdings entspringt seine Abneigung gegen jede militärische Aggression dem Pazifismus der Nachkriegszeit, der alle deutschen Politiker seiner Generation geprägt hat. Auch Deutschlands vor Jahrzehnten getroffene Entscheidung, bei der Energieversorgung vor allem auf russisches Gas zu setzen, lässt sich zum Teil als Versuch verstehen, Krieg durch Handel und wechselseitige Abhängigkeit unmöglich zu machen. Seit dem russischen Angriff auf die Ukraine wird Deutschland von seinen Verbündete dazu gedrängt, seine pazifistische Außenpolitik zu überdenken, eine militärische Führungsrolle zu übernehmen und die Ukraine, ein Land, in dem die deutsche Armee im Krieg besonders gewütet hat, bei der Verteidigung zu unterstützen. Gewalt entsteht oft aus der Erinnerung an historische Verbrechen, und der Holocaust ist da keine Ausnahme.