Dalším náročným úkolem v mnoha zemích je, že se zdravotní a sociální služby zabývají stárnoucí populací dlouhodobých uživatelů drog, kteří mohou být ohroženější předávkováním drog i řadou nepříznivých zdravotních následků. Zejména injekční uživatelé drog mohou ve velké míře trpět somatickými chorobami, hlavně chronickou infekcí jater, které dále zvyšují jejich ohrožení. Zdá se, že častou příčinou úmrtí uživatelů drog je sebevražda. V rámci přehledu literatury (Darke a Ross, 2002) bylo zjištěno, že počet sebevražd mezi uživateli heroinu je 14krát vyšší než u běžné populace. ) Rok 2003 byl vzat jako poslední rok, za který Eurostat poskytl informace o příčinách úmrtí téměř pro všechny členské státy. Podrobné informace o zdrojích, počtech a výpočtech viz tab. DRD-5 ve Statistickém věstníku 2008. )
Im Rahmen einer vor kurzem im Vereinigen Königreich (England und Wales) durchgeführten Studie verglich man die Daten von fast 49 000 Häftlingen, die im Zeitraum 1998 bis 2000 entlassen wurden, mit allen bis November 2003 in dieser Stichprobe verzeichneten Todesfällen (Farrell und Marsden, 2008). Die meisten (59 %) der 442 Todesfälle, die in diesem Zeitraum in der Stichprobe verzeichnet wurden, waren drogenbedingt. Im Jahr nach der Haftentlassung betrug die Rate der drogeninduzierten Todesfälle beiden Männern 5,2 ‰ und beiden Frauen 5,9 ‰. Auch die kontinuierliche Betreuung und Rehabilitation von aus der Haft entlassenen Drogenkonsumenten lässt in vielen Ländern sehr zu wünschen übrig. Verbesserungen in diesen beiden Bereichen könnten eine wertvolle Chance darstellen, drogenbedingten Todesfällen vorzubeugen. Das Jahr 2003 ist das letzte Jahr, für das über Eurostat aus fast allen Mitgliedstaaten Daten über Todesursachen verfügbar sind. Ausführliche Angaben zu Quellen, Zahlen und Berechnungen sind Tabelle DRD-5 im Statistical Bulletin 2008 zu entnehmen.