Není však jasné, do jaké míry celkový růst tohoto ukazatele odráží změny dlouhodobých inflačních očekávání na straně účastníků trhu a související rizikové prémie. Vnímání nejistoty na trhu dluhopisů v eurozóně na straně účastníků trhu, měřené implikovanou volatilitou, bylo v prvních šesti měsících roku stabilní a odráželo stále příznivé ekonomické prostředí v eurozóně i ve světě. V důsledku turbulencí se toto pozitivní hodnocení ze strany investorů změnilo a implikovaná volatilita na trhu dluhopisů v období od června do srpna prudce rostla. Poté se implikovaná volatilita v eurozóně příliš neměnila a zůstala na poněkud vyšší úrovni. Tento vzestupný trend byl dočasně přerušen na přelomu února a března, kdy ceny akcií v eurozóně, stejně jako na většině hlavních trhů, zaznamenaly prudkou korekci, která byla zčásti vyvolána vývojem na čínských trzích. Index Dow Jones EURO STOXX se v období od 6. února do 7. března snížil asi o 4 %. Poté se trhy zotavily částečně díky vyšší ochotě riskovat, aktivitám v oblasti fúzí a akvizic a díky trvale příznivému vývoji zisků. Důkazem mohutného růstu zisků je skutečnost, že zisk na akcii v podnicích zahrnutých do indexu Dow Jones EURO STOXX vykazoval v období od ledna do června meziroční tempo růstu, které se blížilo 17 %. Celkově byly ceny akcií v eurozóně na konci června o 10 % vyšší než na konci roku 2006.
Es ist nicht auszuschließen, dass die heftigen Marktreaktionen durch das oben erwähnte ruhige Marktumfeld und die aus fundamentaler Sicht zumindest im Rückblick wohl etwas überhöhten Bewertungen einiger Vermögensklassen noch verstärkt wurden. Das Krisengeschehen der Jahre 2007 und 1998 unterscheidet sich trotz dieser Ähnlichkeiten in einiger Hinsicht. Erstens ist es aufgrund der im letzten Jahrzehnt eingeführten Finanzinnovationen im Bereich Kreditrisikotransfer weitaus schwieriger geworden, die Sektoren und institutionellen Einheiten zu identifizieren, die das Risiko letztlich tragen. Zwar haben sich durch die vermehrte Nutzung von Verbriefungen, mittels derer illiquide Kredite in liquide Finanzinstrumente umgewan- delt werden, die Diversifizierungsmöglichkeiten der Investoren verbessert, doch die Preissetzung für diese neuen Produkte ist vielfach äußerst kompliziert. Zum Teil könnten die jüngsten Entwicklungen in bestimmten Marktsegmenten also auf den sprunghaft gestiegenen Einsatz dieser Instrumente und auf Unsicherheiten hinsichtlich des Engagements der Geschäftspartner zurückzuführen sein. Zweitens wirkten sich die Turbulenzen des Jahres 2007 vorwiegend auf die Spreads und die Liquidität an den Kredit- und Geldmärkten aus. Im Jahr 1998 war es hingegen auch an den Staatsanleihemärkten zu einer Liquiditätsverknappung gekommen, da vielen der damals verfolgten riskanten Anlagestrategien auch staatliche Schuldverschreibungen zugrunde lagen.