A právě proto zůstáváme navzdory těžké finanční krizi zkoprnělí i dnes. Vysoké náklady depresivní nálady Podle jedné studie Světové zdravotnické organizace je deprese čtvrtým největším zdravotním problémem na světě, měřeno podle počtu zdravých let, které jsou v jejím důsledku zmařeny. Je pravděpodobné, že do roku 2020 se tato nemoc dostane na druhé místo za srdeční onemocnění. Přesto se pro její léčbu či prevenci ani zdaleka nedělá dost. Studie vedená Sabou Moussavim a zveřejněná minulý měsíc v časopise Lancet rovněž odhalila, že deprese má větší dopad na fyzické zdraví těch, kdo jí trpí, než velká chronická onemocnění typu angíny, cukrovky, artritidy nebo astmatu. Přesto ve stejném čísle Lancetu uvedli badatelé z Univerzity Nového Jižního Walesu Gavin Andrews a Nickolai Titov, že Australané trpící depresí mají mnohem nižší pravděpodobnost, že se jim dostane odpovídající péče, než pacienti s artritidou či astmatem.
Und aus diesem Grund, sind wir auch heute, angesichts einer schweren Finanzkrise, erstarrt. Die hohen Kosten der Niedergeschlagenheit Einer Studie der Weltgesundheitsorganisation zufolge sind Depressionen, gemessen an den verlorenen Jahren guter Gesundheit, das viertschlimmste Gesundheitsproblem auf der Welt. Um das Jahr 2020 werden Depressionen wahrscheinlich hinter den Herzkrankheiten bereits an zweiter Stelle rangieren. Und dennoch wird in den Bereichen Behandlung oder Prävention dieser Krankheit nicht annähernd genug unternommen. Die von Saba Moussavi geleitete und letzten Monat im Wissenschaftsmagazin The Lancet veröffentlichte Studie zeigte auch, dass Depressionen größere Auswirkungen auf die körperliche Gesundheit der Betroffenen haben als chronische Krankheiten wie Angina, Diabetes, Arthritis und Asthma. In der gleichen Ausgabe von The Lancet berichten zwei Forscher der University of New South Wales, Gavin Andrews und Nickolai Titov, dass Australier, die an Depressionen leiden, viel geringere Aussichten auf eine akzeptable Behandlung haben als Patienten mit Arthritis oder Asthma.