To jsou závažné otázky. Zdá se, že při hledání odpovědí je zásadní zvážit dvě věci. Zaprvé bychom měli vzít v úvahu závažnost zločinů, jež spáchali ti, kdo by unikli trestu. Zadruhé je třeba vzít v potaz, kolik lidí uchráníme smrti a utrpení, když necháme takového vládce a jeho pomahače vyváznout bez trestu. Třetím faktorem, který bychom také měli uvážit, je otázka, k jaké újmě by přišel vznikající mezinárodní právní systém zaměřený na vypořádání se s beztrestností, jíž dlouho požívali státní přestavitelé, kteří zneužívají svou moc k páchání zvěrstev. Co se týče závažnosti zločinů Saddáma Husajna, není dnes asi nikde na světě u moci jiný státní činitel, který má na rukou tolik krve. Neúplný výčet jeho zločinů obsahuje: použití chemických zbraní proti íránským jednotkám během osmileté íránsko-irácké války, jež začala roku 1980;
Diese Fragen sind von zentraler Bedeutung. Zwei grundsätzliche Überlegungen haben bei ihrer Beantwortung im Mittelpunkt zu stehen. Erstens ist der Schweregrad der Verbrechen derer zu beurteilen, die nun straflos ausgehen sollen. Zweitens sollten wir darüber nachdenken, wie viel Tod und Leid vermieden werden könnte, ließe man solche Führer und ihre Handlanger laufen. Ein dritter zu berücksichtigender Faktor ist der mögliche Schaden für das sich gerade entwickelnde internationale Rechtssystem, wenn man die langjährigen Praxis beendete, Machthaber laufen zu lassen, die ihre Macht dazu ausnützten Gräueltaten zu begehen. Angesichts des Ausmaßes der Verbrechen Saddam Husseins fällt es schwer, einen zweiten amtierenden Staatschef auf dieser Welt zu finden an dessen Händen ähnlich viel Blut klebt. Im Folgenden eine unvollständige Liste seiner Verbrechen: Einsatz chemischer Waffen gegen iranische Truppen im acht Jahre dauernden Krieg zwischen dem Iran und dem Irak, der 1980 begonnen hatte;