Cíle udržitelného rozvoje (CUR), jež oficiálně v září schválí 193 členských států Organizace spojených národů, předpokládají dosažení této mety ještě o pět let dřív. Zastavení rozvoje a šíření lékově rezistentní tuberkulózy vyžaduje dvousložkové globální úsilí: zajistit včasnou detekci a adekvátní léčbu pro pacienty s TBC citlivou na léky a nalézt nové způsoby léčby pro pacienty infikované kmeny, které jsou vůči lékům rezistentní. Problém je, že stávající nástroje pro diagnózu, léčbu a prevenci jsou výrazně omezené. V prvé řadě neexistuje rychlý ambulantní diagnostický test na TBC. V zemích s nízkými příjmy jako diagnostická metoda převažuje mikroskopie sputa, zastaralý postup, který nákazu asi u poloviny infikovaných pacientů neodhalí, přičemž u malých dětí a pacientů infikovaných zároveň HIV je úspěšnost ještě nižší.
Die nachhaltigen Entwicklungsziele, die im September von den 193 UN-Mitgliedsstaaten offiziell verabschiedet werden sollen, gehen davon aus, dass dieses Ziel fünf Jahre früher erreicht wird. Um die Entwicklung und Verbreitung resistenter TB-Stämme einzudämmen, muss die Welt einen zweigleisigen Ansatz verfolgen: Sie muss die Früherkennung und adäquate Behandlung von Patienten mit auf eine medikamentöse Therapie ansprechenden TB-Stämmen gewährleisten und neue Wege zur Behandlung von Patienten mit multiresistenten Stämmen finden. Das Problem ist, dass die bestehenden Instrumente zur Diagnose, Behandlung und Vermeidung von TB ernste Beschränkungen aufweisen. Zunächst einmal gibt es keinen diagnostischen Schnelltest für TB, der unmittelbar am Behandlungsort verabreicht werden kann. In Ländern niedrigen Einkommens ist die vorherrschende Diagnosemethode noch immer die Sputum-Mikroskopie, ein veralteter Ansatz, der die TB nur bei etwa der Hälfte der infizierten Patienten feststellt, wobei die Erfolgsrate bei Kleinkindern und HIV-positiven Patienten sogar noch niedriger liegt.