Když se podíváme na mnoho a mnoho různorodých živočišných druhů, ne jen na nás primáty, ale i jiné savce, ptáky, či dokonce vačnatce jako je klokan nebo wombat, zjistíme, že existuje vztah mezi délkou mláděcího období živočišného druhu a velikostí mozku ve srovnání k jejich tělu a tomu, jak chytří a přizpůsobiví jsou. Ukázkovými ptáky této myšlenky jsou ptáci na obrazovce. Na jedné straně máme vránu novokaledonskou. A vrány a jiní havranovití, krkavci, havrani a podobní jsou neuvěřitelně chytří ptáci. V některých ohledech jsou chytří stejně jako šimpanzi. A tohle je pták na obálce časopisu Science (Věda), který se naučil používat nástroj, aby získal potravu. Na druhé straně je naše známá -- slepice domácí.
Wenn wir uns die vielen, vielen verschiedenen Tierarten ansehen, nicht nur uns Primaten, sondern auch andere Säugetiere, Vögel, sogar Beuteltiere wie Känguruhs und Wombats einschliessen, zeigt sich, dass es eine Beziehung gibt zwischen der Länge der Kindheit einer Gattung und der Grösse ihrer Gehirne im Vergleich zu ihren Körpern, und wie schlau und flexibel sie sind. Und eine Art Paradebeispiel für diese Idee sind die Vögel da oben. Auf der einen Seite ist eine Geradschnabelkrähe. Und Krähen und andere Krähenvögel, Raben, Saatkrähen und so weiter, sind unglaublich schlaue Vögel. In mancher Hinsicht sind sie so schlau wie Schimpansen. Und das ist ein Vogel auf der Titelseite von Science, der lernte, wie er mit einem Hilfsmittel an Futter gelangte. Andererseits haben wir hier unseren Freund, das Haushuhn.