Jsou již k dispozici nějaké výsledky hodnocení a byly již vytvořeny standardy kvality zásahu? Toto vše jsou základní otázky, na jejichž řešení se toto vybrané téma zaměřuje. Prezentovánímvčasného posouzení vývoje rušení veřejného pořádkusouvisejícího s drogami v rámci diskusí o protidrogovépolitice chce EMCDDA informovat politické představitele a širokou veřejnost o charakteru tohoto jevu a o trendech a opatřeních v této oblasti protidrogové politiky. Rušení veřejného pořádku je otázka, která se stávápředmětem debat v rámci protidrogové politiky na národníi evropské úrovni. Chování a aktivity, jež lze obvyklezahrnout pod pojem „rušení veřejného pořádku souvisejícís drogami“, již dlouho existují ve většině členských států,kandidátských zemí a v Norsku. Proto před námi nestojínové jevy, ale spíše nová tendence v protidrogové politice,která je patrná alespoň v některých členských státech.Jedná se o trend kategorizovat a shrnout tyto jevy podurčitou zastřešující koncepci a stanovit omezení jejichvýskytu jako cíl národní protidrogové strategie. Do jaké míry tuto tendenci sdílejí evropské země? Existuje konsensuální definice této koncepce?
Liegenbereits Evaluierungsergebnisse vor und wurden Qualitätsstandards für Interventionen geschaffen? Allediese Fragen gehören zu den Schlüsselthemen, die indiesem ausgewählten Thema behandelt werden sollen. Im Rahmen dieser zeitnahen Analyse der Entwicklungen derpolitischen Debatte in Europa über den Themenbereich derdrogenbedingten Störungen der öffentlichen Ordnungstrebt die EBDD eine umfassende Unterrichtung derpolitischen Entscheidungsträger und der Öffentlichkeit überdie Natur des Phänomens und die Tendenzen und Maßnahmen in diesem Bereich der Drogenpolitik an. Die Störung der öffentlichen Ordnung ist sowohl aufnationaler als auch auf europäischer Ebene inzunehmendem Maße Gegenstand der politischen Drogendebatte. Die Verhaltensweisen und Aktivitäten, diegewöhnlich unter dem Begriff „drogenbedingte Störung deröffentlichen Ordnung“ zusammengefasst werden, sind inden meisten Mitgliedstaaten, den Beitritts- bzw.Kandidatenländern und in Norwegen bereits seit langer Zeit zu beobachten. Es geht hier also nicht um ein neues Phänomen, sondern vielmehr um die neue, zumindest ineinigen Mitgliedstaaten zu beobachtende Tendenz in der Drogenpolitik, diese Erscheinungen unter einem Oberbegriff einzustufen und zusammenzuführen und ihre Reduzierung als Ziel in der nationalen Drogenstrategie zuverankern. In welchem Maße ist diese Tendenz in den europäischen Ländern verbreitet? Gibt es eine einvernehmliche Definitiondieses Begriffs?