Navíc se některým zemím podařilo značně omezit veřejné výdaje, aniž jakkoliv změnily svůj sociální model. Veřejné výdaje Švédska jsou dnes o devět procentních bodů nižší než v roce 1995. Během tohoto poklesu došlo i k seškrtání některých sociálních výdajů, avšak ve většině ukazatelů rozvoje se země stále řadí na nejvyšší nebo téměř nejvyšší příčky a nadále je vnímána jako model sociálně-demokratické politiky. Tím není řečeno, že všechny evropské země mají stejnou sociální záchrannou síť. Podpora v nezaměstnanosti či státní penze nejsou například v Irsku a Finsku totožné. Rozdíly v úrovni veřejných výdajů však přesně neodpovídají rozdílům ve výsledcích v oblasti sociální politiky.
Des Weiteren ist es einigen Ländern gelungen, ihre öffentlichen Ausgaben erheblich zu senken, ohne ihr gesamtes Sozialmodell zu verändern. Die öffentlichen Ausgaben in Schweden betragen neun Prozentpunkte weniger als 1995. Auf dem Weg dahin gab es Kürzungen der Sozialausgaben, dennoch nimmt das Land immer noch eine Spitzenposition bei den meisten Entwicklungsindikatoren ein und gilt weiterhin als sozialdemokratisches Musterland. Das bedeutet nicht, dass alle europäischen Länder dasselbe soziale Netz bieten. Arbeitslosengeld oder staatliche Renten sind in Irland und Finnland beispielsweise nicht identisch. Doch entsprechen die Unterschiede bei den öffentlichen Ausgaben nicht eins zu eins den Unterschieden bei den Ergebnissen im Sozialbereich.