Podobně může zlepšení přírodního prostředí nebo prohloubení pocitu kulturní identity zlepšit kvalitu života ve venkovských oblastech. Ta je spjata s koncepcí „sociálního kapitálu“, kdy jsou místní komunity podněcovány k převzetí zodpovědnosti za svůj budoucí rozvoj.Hodně se diskutuje o tom, co přesně se myslí „efektivním využíváním“ přírodního a kulturního dědictví. Pokud jde o využívání přírodního dědictví a přírodních zdrojů, často existuje rozpor mezi potřebou ekonomické konkurenceschopnosti a potřebou ochrany životního prostředí, který je klíčovou výzvou udržitelného rozvoje. Zkušenosti ukazují, že z respektování přírodního dědictví plynou významné ekonomické a sociální přínosy, ačkoli rozhodování o využívání kulturních zdrojů regionu je někdy obtížné. Mezi ochranou kultury jako součásti dědictví regionu a jejím využíváním k naplňování ekonomických a sociálních potřeb existuje křehká rovnováha. Jednou z možností, jak naplňovat tyto potřeby, je agroturistika a případ německého regionu Mecklenburg-Vorpommern je toho zajímavým dokladem.Případové studie MAS, které se rozhodly pro toto téma, ukazují, jak projekty Leader+ přispívají ke zvýšení povědomí o potenciálu rozmanitosti evropského venkova. Doufejme, že uvedené příklady inspirují i další komunity v Evropě k tomu, aby se zamyslely nad tím, co může jejich region nabídnout.
Die von der Europäischen Kommission zu Beginn von Leader+ erstellten Leitlinien heben die Natura-2000-Stätten als Teil dieses Themas hervor. In den alten Mitgliedstaaten gibt es 18 000 Natura-Stätten (die 17,5 % der Gesamtfl fläche dieser Staaten ausmachen), die als wichtig für den europaweiten Naturschutz gelten und über einen speziellenVerwaltungsstatus verfügen, der lokale Gemeinden dazu motivieren soll, aktiv mitzuwirken. Die Natura-Stätten sind gebietsgebunden und bieten spezielle lokale Ressourcen für die LAGs des jeweiligen Gebiets, z. B. schöne Landschaften für den Tourismus oder das Potenzial zur Schaffung von Arbeitsplätzen durch nachhaltige Nutzung der Ressourcen. Außerdem gibt es viele weitere ausgewiesene und nichtausgewiesene Gebiete mit einem wertvollen Naturerbe.Sowohl Kultur als auch Natur verfügen über das Potenzial zur Förderung der ländlichen Entwicklung. Durch Betonung der Reichtums und der Vielfältigkeit ihres kulturellen Erbes können ländliche Gebiete diese wirtschaftlichen Aktivitäten entwickeln, die auch zur Schaffung von Mehrwert und Arbeitsplätzen führen können. Außerdem wird durch die Stärkung der lokalen kulturellen Identität und die Verbesserung der Lebensqualität, die mit diesen Aktivitäten einhergehen, der Stolz der ländlichen Bevölkerung auf ihren Lebensraum und ihre regionale Identität gestärkt. Daher wird die regionale Entwicklung gefördert und mit ihr das langfristige wirtschaftliche Überleben der Regionen gesichert.