Podobným příkladem je kouření: část zvýšených nákladů na zdravotní péči spojenou s kouřením musí nést nekuřáci. Na rozdíl od kouření, od kterého lze lidi odradit prostřednictvím daní a regulačních opatření, však neexistuje žádná globální vláda, jež by regulovala nadměrné emise CO2, a státy tak cítí pokušení nechávat nápravu na jiných. Země, jako je Rusko, které by mohlo hospodářsky těžit z teplejší Sibiře, mají navíc jinou motivaci než státy jako Bangladéš – chudá země, kterou vzestup hladiny moře doprovázející globální oteplování pravděpodobně zaplaví. Někteří vědci předpovídají, že klimatické změny způsobí těžké poruchy, jako jsou přírodní katastrofy spojené s počasím, sucha a hladomory, které mohou vést k enormním ztrátám na životech. Globální oteplení mezi 1,6 a 2,8 stupni Celsia v průběhu nadcházejících třiceti let by mohlo zvýšit hladinu moře o půl metru. To je konzervativní odhad, a bude-li oteplování pokračovat rychleji kvůli ztrátě odraznosti arktického ledu a uvolňování CO2 a metanu z tajícího permafrostu, mohla by stoupající hladina moře vést k zatopení nízko ležících ostrovů a tím ohrozit přežití celých národů. Současně se v Africe a ve střední Asii stane voda vzácnější a sucho sníží nabídku potravin.
Rauchen ist ein ähnliches Beispiel: Nichtraucher müssen einen Teil der erhöhten Kosten für das Gesundheitswesen tragen, die das Rauchen verursacht. Doch anders als beim Rauchen, das durch Steuern und Vorschriften gehemmt werden kann, gibt es keine globale Regierung, um übermäßige CO2-Emissionen zu regulieren, und die Länder sind versucht, anderen die Suche nach Abhilfe zu überlassen. Zudem haben einige Länder, wie z. B. Russland, das von einem wärmeren Sibirien ökonomisch profitieren könnte, andere Anreize als Länder wie Bangladesch, ein armes Land, das wahrscheinlich durch den steigenden Meeresspiegel überflutet wird, der als Begleiterscheinung der Erderwärmung eintritt. Einige Wissenschaftler sagen voraus, dass der Klimawandel gravierende Störungen hervorrufen wird, z. B. wetterbezogene Naturkatastrophen, Dürren und Hungersnöte, die zu einem gewaltigen Verlust von Menschenleben führen könnten. Eine globale Erwärmung von 1,6 bis 2,8 Grad Celsius in den nächsten drei Jahrzehnten würde zu einem Ansteigen des Meeresspiegels um einen halben Meter führen. Dabei handelt es sich um eine vorsichtige Schätzung. Wenn die Erwärmung schneller fortschreitet, da das Reflexionsvermögen des arktischen Eises verlorengeht und mehr CO2 und Methan aus dem tauenden Permafrostboden austreten, könnte ein steigender Meeresspiegel zur Überschwemmung tiefliegender Inseln führen und somit das Überleben ganzer Nationen bedrohen. Gleichzeitig wird in Afrika und Zentralasien das Wasser knapper und Dürreperioden werden die Nahrungsmittelvorräte verringern.