Třicet let nato se vracejí do svého rodiště. Nová technika se ukazuje jako neocenitelná v boji proti nezákonnému pytláctví. Kromě bezpilotních dronů jsou dnes strážci přírody vybaveni termokamerami a vojenskými helikoptérami, takže dokážou odhalovat pytláky slonů a nosorožců, kteří při pronásledování své kořisti údajně používají podobné technické vymoženosti (jakož i automatické zbraně). Strážci také používají detektory pohybu zdrojů tepla a brýle pro noční vidění, aby se postavili ilegálním pytlákům, kteří chytají drobné zpěvné ptactvo pomocí mobilních telefonů napodobujících ptačí volání a přesouvají se terénními vozy, aby kontrolovali stovky kilometrů sítí. Německé spolkové ministerstvo životního prostředí a Světový fond na ochranu přírody (WWF) ve spolupráci s Univerzitou Johannese Gutenberga v Mohuči zase vyvinuly způsob měření izotopů ve vzorcích slonoviny ke zjištění jejího původu. To celním úřadům a policii umožní zjistit původ zabavené slonoviny a určit místa ilegálního obchodování. Další důležitou oblastí, kde se technika uplatňuje, je snižování četnosti „střetů člověka se zvířaty“ – neúmyslných škod, například nezáměrného chytání žraloků, rejnoků, mořských želv, delfínů a velryb do rybářských sítí. Ochranáři už dlouho usilují o takovou ochranu mořského života, která nezpůsobí problémy rybářům.
Dreißig Jahre später kehren sie an ihren Geburtsort zurück. Neue Technologien sind zudem von unschätzbarem Wert für die Bekämpfung der Wilderei. Neben dem Einsatz von Drohnen werden Wildhüter heute mit Wärmebildkameras und Militärhelikoptern ausgestattet, mit denen sie Wilderer verfolgen können, die Jagd auf Elefanten und Nashörner machen und die Berichten zufolge für ihre Jagd auf Beute mit ähnlichen Technologien (und automatischen Waffen) ausgerüstet sind. Ranger setzen außerdem wärmesuchende Bewegungsmelder und Nachtsichtbrillen ein, um illegale Vogelfänger zu stellen, die kleine Singvögel mithilfe von Mobiltelefonen, die elektronische Vogelstimmen abgeben einfangen und mit Allradfahrzeugen hunderte von Kilometern abfahren, um ihre Fangnetze zu kontrollieren. Außerdem haben das deutsche Bundesamt für Naturschutz und der World Wide Fund for Nature (WWF) in Zusammenarbeit mit der Johannes Gutenberg-Universität Mainz eine Methode entwickelt, mit der Isotope in Elfenbeinproben analysiert werden können, um die Herkunft der Stoßzähne zu bestimmen. Auf diese Weise können Zollbeamte und Polizei den Ursprung des konfiszierten Elfenbeins feststellen und genau bestimmen, woher die Schmuggelware stammt. Ein weiterer wichtiger Bereich, in dem Technologie zum Einsatz kommt, ist die Verringerung von „Konflikten zwischen Mensch und Tier“ – bei denen unbeabsichtigter Schaden entsteht, etwa indem Haie, Mantarochen, Meeresschildkröten, Delfine, Wale und Seeschildkröten zum ungewollten Beifang in Fischernetzen werden. Naturschützer versuchen seit langem das Meeresleben zu schützen, ohne dabei Fischern Probleme zu bereiten.