Geografická způsobilost regionů spadajících do cíle Evropská územní spolupráce se týká buď příhraničních regionů nebo regionů patřících do oblastí nadnárodní spolupráce a řídí se rozhodnutím spolupráci prostřednictvím společných místních a regionálních iniciativ, nadnárodní spolupráci, jejímž cílem je integrovaný územní rozvoj, a meziregionální spolupráci a výměnu zkušeností. V příhraničních oblastech žije 181,7 milionu obyvatel (37,5 % celkové populace EU) a všechny regiony a občané EU spadají do jedné zestávajících třinácti oblastí nadnárodní spolupráce. 7,75 miliardy EUR (2,5 % celkového rozpočtu) vyčleněných pro tento cíl se rozdělí takto: 5,57 miliardy EUR na přeshraniční, 1,58 miliardy EUR na nadnárodní a 392 milionů EUR na meziregionální spolupráci. Zaměření nástrojů soudržnosti na prioritní témata Obecné nařízení stanoví, že se výdaje za soudržnost nově zaměří na společné problémy. Přidělení finančních prostředků vyžaduje, aby členské státy zaměřily financování na kategorie, které vyplývají z obnovené („lisabonské“) strategie pro růst a zaměstnanost. Tyto kategorie se týkají prioritních témat, jako je výzkum a technický rozvoj, inovace a podnikavost, informační společnost, doprava (pro konvergenční regiony), energetika, včetně obnovitelných zdrojů energie, ochrana životního prostředí a lidské zdroje a otázky spojené s politikou trhu práce. Výdaje vyčleněné na tato témata dosahují výše 60 % pro konvergenční regiony a 75 % pro regiony spadající pod cíl Regionální
Im Zeitraum von 2007 bis 2013 wird vom EFRE, dem ESF und dem Kohäsionsfonds zur Verwirklichung von drei Zielen beigetragen: Konvergenz (EFRE, ESF und Kohäsionsfonds), Regionale Zusammenarbeit durch gemeinsame lokale und regionale Initiativen, b) der transnationalen Zusammenarbeit mit dem Ziel einer integrierten territorialen Entwicklung und c) der interregionalen Zusammenarbeit sowie des Erfahrungsaustauschs erreicht. Die in grenzübergreifenden Regionen lebende Bevölkerung beläuft sich auf 181,7 Mio. Einwohner (37,5 % der gesamten EU-Bevölkerung), während alle EU-Regionen und Konzentration der kohäsionspolitischen Instrumente auf prioritäre Themenbereiche In der Allgemeinen Verordnung ist eine neue Konzentration der Kohäsionsfördermittel auf Bereiche von gemeinsamem Interesse vorgesehen. Im Rahmen der so genannten Zweckbindung müssen Mitgliedstaaten die finanzielle Förderung auf Kategorien konzentrieren, die Teil der erneuerten Lissa-bon-Strategie für Wachstum und Beschäftigung sind. Diese Kategorien betreffen prioritäre Bereiche wie beispielsweise Forschung und technologische Entwicklung, Innovation und unternehmerische Initiative, die Informationsgesellschaft, Verkehr (im Falle der Konvergenzregionen), Energie (insbesondere erneuerbare Energiequellen), Umweltschutz sowie Humanressourcen und Aspekte der Arbeitsmarktpolitik. Bei den Konvergenzregionen fallen für diese Zwecke 60 % der Ausgaben unter die Zweckbindung und 75 % bei den Regionen, die im Rahmen der Zielkategorie „Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Beschäftigung“ gefördert werden. Die Be-