Začtvrté, rostoucí úbytek pracovních míst povede k silnějším požadavkům po ochranářských opatřeních, neboť vlády jsou pod tlakem, aby chránily domácí pracovní příležitosti. Hrozí, že takový vývoj ještě zjitří rdousivé smršťování globálního obchodu. Zapáté, čím výš se míra nezaměstnanosti vyšplhá, tím větší bude rozpočtový deficit, neboť automatické stabilizátory snižují příjmy a zvyšují výdaje (třeba na dávky v nezaměstnanosti). Takže už beztak neudržitelné fiskální směřování USA, vyznačující se rozpočtovým deficitem přes 10 % HDP a předpokladem, že veřejný dluh se jako poměr k HDP do roku 2014 zdvojnásobí, se může ještě zhoršit. To vede k politickému dilematu: rostoucí míry nezaměstnanosti v USA i v dalších zemích nutí politiky uvažovat o dalších fiskálně stimulačních programech, které by oživily ochablou poptávku a klesající zaměstnanost.
Viertens führen Arbeitsplatzverluste zu Forderungen hinsichtlich protektionistischer Maßnahmen, da die Regierungen unter Druck geraten, im Inland Arbeitsplätze zu retten. Dadurch droht sich die unerfreuliche Schrumpfung des globalen Handels noch weiter zuzuspitzen. Fünftens: Je höher die Arbeitslosenrate desto größer werden auch die Haushaltsdefizite, da automatische Stabilisatoren die Einnahmen drücken und Ausgaben (für Arbeitslosengeld beispielsweise) in die Höhe treiben. Aus diesem Grund wird sich die bereits jetzt untragbare Haushaltssituation der USA – mit einem Defizit von über 10 Prozent des BIP und Staatsschulden, deren Anteil am BIP sich bis 2014 verdoppeln wird – noch weiter verschlechtern. Das führt zu einer politischen Zwickmühle: Steigende Arbeitslosenzahlen zwingen Politiker in den USA und anderswo, über zusätzliche Konjunkturprogramme nachzudenken, um die schwindende Nachfrage anzukurbeln und den sinkenden Beschäftigungszahlen entgegenzuwirken.