2 v atmosféře, stalo se tak za cenu významné změny chemického složení oceánů. Důkazy indikují, že acidifikace oceánů se pravděpodobně stane vážnou hrozbou pro řadu organismů a bude mít důsledky pro potravní sítě a ekosystémy, jako například tropické korálové útesy. Globální přisvojování čisté primární produkce lidmi (NPP 0 Očekává se, že při atmosférické koncentraci oxidu uhličitého nad 450 ppm pravděpodobně dojde ve velké oblasti polárních oceánů k rozleptávání uhličitanových schránek mořských organizmů, přičemž tento důsledek se nejvíce projeví v Arktidě. Úbytek hmotnosti schránek kalcifikujícího planktonu již byl pozorován v Antarktidě. Tempo změn chemického složení oceánů je vysoké, rychlejší než jakékoliv předchozí vymírání následkem Ačkoliv je k takovým údajům požárů způsobených lidmi (7 %) ( Poznámka: Tato mapa zobrazuje lidmi přisvojenou čistou primární produkci
2 deutlichen Veränderung der chemischen Zusammensetzung in den Ozeanen. Vieles deutet darauf hin, dass die Versauerung der Ozeane eine ernsthafte Bedrohung für viele Organismen werden und Folgen für Nahrungsketten und Ökosysteme nach sich ziehen könnte, zum Beispiel für tropische Korallenriffe. Weltweite menschliche Aneignung von natürlicher Nettoprimärproduktion (NPP 0 Es wird davon ausgegangen, dass bei atmosphärischen Kohlendioxid-Konzentrationen über 450 ppm große Gebiete der Polarmeere ätzend für die Schalen der Meerestiere, der wichtigsten Kalklieferanten im Meer, werden könnten, was sich am stärksten in der Arktis auswirken würde. Bereits heute wird eine Reduktion des Schalengewichts bei planktonischen kalkproduzierenden Lebewesen in der Antarktis beobachtet. Die Veränderung der chemischen Zusammensetzung der Meere ist bedeutend und geht schneller vonstatten als bei früheren, durch Meeresversauerung verursachten Artensterben in der Obwohl solche Zahlen mit oder vom Menschen verursachte Brände (7%) ( Hinweis: Diese Karte zeigt die HANP, die menschliche Aneignung von natürlicher