(Podobné) orientační strategie navržené oběma zeměmi pro řešení těchto problémů se liší od strategií přijatých jinými evropskými zeměmi: Venkovské oblasti stále nejsou atraktivní Ve venkovských oblastech, kde často chybí infrastruktura, jsou pro dopravu zásadní pozemní komunikace. V Rumunsku je osmdesát procent silniční sítě tvořeno silnicemi druhé třídy a/nebo místními komunikacemi, z nichž jen deset procent prošlo modernizací. I když v Bulharsku se zdá být tato situace o něco lepší, i zde trpí silniční síť nedostatkem údržby. V obou těchto zemích je zásadním problémem absence přiměřených odvodňovacích systémů (30 % v bulharských obcích a pouze 10 % v rumunských), což má velmi negativní důsledky pro životní prostředí. ®upřednostnit restrukturalizaci a modernizaci nástrojů výroby v zemědělství a lesnictví, což tvoří první osu nařízení o rozvoji venkova (NRV – viz poznámka 1). 41,7 % a 45 % úvěrů z EZFRV je tak přiděleno na tuto osu v Bulharsku, resp. v Rumunsku;®mobilizovat dostupné úvěry, které jsou k dispozici pro druhou osu NRV, na zachování a využití přírodního prostředí v minimální úrovni požadované nařízeními ES.
Die (ähnlichen) strategischen Ausrichtungen, die die beiden Länder für diese Themen vorschlagen, sollen anders als in anderen europäischen Ländern: Ländliche Gebiete bleiben unattraktiv Ländliche Gebiete, in denen es oft an Infrastruktur mangelt, sind auf Straßen für den Transport angewiesen. In Rumänien sind 80 % des Straßennetzes Landstraßen oder Dorfstraßen, von denen nur 10 % modernisiert worden sind. In Bulgarien sieht es zwar etwas besser aus, doch werden die Straßen dort nicht genügend instandgehalten. Das größte Problem in beiden Ländern sind fehlende Entwässerungssysteme (in 30 % der bulgarischen Dörfer und nur in 10 % der rumänischen Dörfer vorhanden), was sich überaus negativ auf die Umwelt auswirkt. Das Gesundheits- und das Bildungssystem wurden in gleicher Weise vernachlässigt. Schulgebäude können nicht mehr genutzt werden, weil sie nicht instandgehalten werden, und das Unterrichtsmaterial muss dringend modernisiert werden. Die Folge ist, dass die besten Lehrer abwandern, so dass sich die Kluft zwischen Land und Stadt weiter vergrößert. Im Gesundheitssektor gibt es kaum Fachpersonal (in Rumänien kommt in ländlichen Regionen ein Arzt auf 1 600 Einwohner und in den Städten ein Arzt auf 292