Nedávný průzkum ukazuje, že 81 % Brazilců chce, aby prezidentští kandidáti chránili Amazonii a 65 % považuje taková ochranná opatření za důležitá pro hospodářský rozvoj. Přes 90 % ví, že dochází ke změně klimatu, a přes 75 % ji přičítá lidské činnosti. Tak jako v mnoha zemích světa se v Brazílii v bezprecedentním rozsahu poslední dobou organizují sociální hnutí. V čele tohoto vzepjetí jsou skupiny z Amazonie – zejména ty, které zastupují tradiční komunity, ženy a mladé lidi, – a přidali se k nim další, včetně aktérů z finančního a soukromého sektoru. Bolsonaro naproti tomu zůstává vůči klimatickým ambicím nepřátelsky naladěný a všechny obavy o životní prostředí vykresluje jako zlověstné dílo z přítmí mezinárodních zájmů. Je samozřejmě ironické, že dnešní „antiglobalizační“ populisté spoléhají na své vlastní dobře financované nadnárodní sítě propagandistů, dárců a kolegů. Jak ukazuje nedávná investigace listu New York Times, maďarské energetické společnosti, které profitovaly z prodeje ruské ropy, převáděly obrovské finanční prostředky na politicky spřízněné charity, odkud se pak peníze dostávaly ke konzervativním vysílatelům a názorovým vůdcům ve Spojených státech. Mezinárodní systém podvracený populistickými prioritami by byl katastrofou pro otevřené společnosti a účinné klimatické politiky.
Aus jüngsten Umfragen geht hervor, dass 81 Prozent der Menschen in Brasilien möchten, dass sich die Präsidentschaftskandidaten für den Schutz des Amazonas einsetzen und 65 Prozent betrachten derartige Schutzmaßnahmen als bedeutsam für die wirtschaftliche Entwicklung. Über 90 Prozent wissen, dass der Klimawandel im Gange ist und mehr als 75 Prozent führen ihn auf menschliche Aktivitäten zurück. Wie in vielen anderen Ländern der Welt haben sich auch in Brasilien soziale Bewegungen in einem noch nie dagewesenen Ausmaß organisiert. Gruppen aus dem Amazonasgebiet – insbesondere solche, die traditionelle Gemeinschaften, Frauen und junge Menschen vertreten - spielen dabei eine führende Rolle und andere, darunter auch Akteure aus dem Finanz- und Privatsektor, schließen sich ihnen an. Bolsonaro steht dem Klimaschutz unterdessen weiterhin ablehnend gegenüber und stellt alle Umweltbelange als unheilvolle Machenschaften undurchsichtiger internationaler Interessen dar. Die Ironie besteht freilich darin, dass sich die heutigen Populisten von der „Antiglobalisierungsfront“ auf ihr eigenes, finanziell bestens ausgestattetes transnationales Netzwerk aus Propagandisten, Spendern und Gesinnungsgenossen verlassen. Wie eine aktuelle Recherche der New York Timeszeigt, leiteten ungarische Energieunternehmen, die vom Verkauf russischen Öls profitierten, enorme Summen an politisch nahestehende Wohltätigkeitsorganisationen, von wo aus sie ihren Weg zu konservativen Sendern und Meinungsbildnern in den Vereinigten Staaten fanden. Ein von populistischen Prioritäten unterwandertes internationales System wäre für offene Gesellschaften und eine wirksame Klimapolitik eine Katastrophe.