Odpůrci feminizace pracovního prostředí možná namítnou, že takový vývoj by znamenal méně dětí – a tedy novou demografickou komplikaci. Důkazy ale naznačují něco jiného. Země OECD s vyšší účastí žen v pracovních silách mají také vyšší porodnost. Japonská míra porodnosti už klesla na pouhých 1,37 dítěte na ženu, výrazně pod úroveň potřebnou k udržení neměnného počtu obyvatel. Mimo oblast kulturních překážek by japonští tvůrci politik mohli udělat řadu konkrétních kroků. Podle japonského ministerstva zdravotnictví, práce a sociálních věcí bylo 54,7 % žen v roce 2011 zaměstnáno přechodně. Představitelé státu by mohli pobídnout zaměstnavatele, aby ženám nabízeli stálá pracovní místa na plný úvazek, namísto až příliš obvyklých smluv na dobu určitou, které znamenají nižší výdělek, méně stability a nemožnost kariérního postupu.
Die Gegner der Feminisierung der Arbeitswelt könnten argumentieren, dies würde zu weniger Kinder führen – und damit zu neuen demographischen Komplikationen. Aber die Daten sprechen eine andere Sprache. OECD-Länder mit höherem Anteil von Frauen an der Arbeitswelt haben auch höhere Geburtenraten. Japans Geburtenrate ist bereits auf nur 1,37 Kinder pro Frau gefallen. Dies liegt weit unter dem Wert, der für eine konstante Bevölkerung erforderlich ist. Trotz der kulturellen Hindernisse könnten japanische Politiker viele konkrete Maßnahmen ergreifen. Dem japanischen Ministerium für Gesundheit, Arbeit und Wohlfahrt zufolge wurden 2011 54,7% der Frauen auf unregelmäßiger Basis eingestellt. Arbeitgeber könnten dazu ermutigt werden, Frauen dauerhafte Vollzeitstellen anzubieten. Die bisher verbreiteten zeitlich befristeten Arbeitsverhältnisse bedeuten geringere Bezahlung, weniger Stabilität und geringere Aufstiegsmöglichkeiten.