A menšinová vláda by nebyla schopna schválit jakoukoliv kontroverzní legislativu, proti níž by se stavěli skotští nacionalisté. Britské politické instituce by si navíc nemusely vědět s takovou situací rady. Nepsaná britská ústava je založená výlučně na tradici a precedentu. Toto uspořádání odjakživa předpokládalo silnou vládu s jasně vymezeným mandátem. Na koalice a menšinové vlády je ústava tak špatně adaptovaná, že si někteří právní experti kladou otázku, zda by královna měla jménem „své“ nové vlády oslovovat parlament, pokud existuje riziko, že tato vláda bude během několika týdnů či měsíců svržena. Avšak přestože si stabilní centristickou vládu – takovou, která by zachovala současnou britskou politiku v otázce daní, řízení hospodářství a Evropy – vzhledem k volební aritmetice téměř nelze představit, zdá se, že právě kontinuita je výsledkem, který většina mezinárodních podnikatelských špiček a politiků očekává.
Obendrein wäre eine Minderheitsregierung nicht in der Lage, umstrittene Gesetze zu verabschieden, gegen die sich die Schottischen Nationalisten wehren. Auch die politischen Institutionen Großbritanniens könnten mit der Lage überfordert sein. Die ungeschriebene Verfassung des Vereinigten Königreichs beruht zur Gänze auf Traditionen und Präzedenzfällen. Diese Regelung setzt starke Regierungen mit klarem Mandat voraus. Die Verfassung ist derart schlecht auf Koalitionen und Minderheitsregierungen abgestimmt, dass einige Rechtsgelehrte die Frage stellen, ob die Queen sich im Namen „ihrer“ Regierung überhaupt an das Parlament wenden solle, wenn die Gefahr besteht, dass diese Regierung innerhalb von ein paar Wochen oder Monaten gestürzt werden könnte. Und doch: Obwohl die Wahlarithmetik eine stabile, zentristische Regierung – die Großbritanniens derzeitige Steuer-, Wirtschafts- und Europapolitik beibehalten kann – schwer vorstellbar macht, scheinen die meisten internationalen Führungspersönlichkeiten aus Wirtschaft und Politik mit Kontinuität nach den Wahlen zu rechnen.