Na novém veřejném fóru však tento model žurnalistiky – i samotná role novinářů při udržování demokracie – zastaral. Tradiční média už nehrají dominantní roli vrátných a určovatelů agendy. Falešné zprávy dokážou oslovit řadu různých oblastí a právních prostředí najednou. Totéž však platí o veřejných i soukromých opatřeních, která cenzurují veřejný projev. Naším úkolem je předefinovat parametry občanské rozpravy v nové veřejné sféře tak, abychom neomezili pluralitu. Nedávné příklady jasně ukazují riziko, že s vaničkou vylijeme i dítě. Navzdory zlověstným titulkům se zdá, že vliv fake news na politické rozhodování je omezený. Podle Reutersova institutu pro studium žurnalistiky při Oxfordské univerzitě se šíření takového obsahu do značné míry omezuje na skupiny přesvědčených, kteří se jen chtějí utvrzovat ve svých názorech a předsudcích.
In der neuen Öffentlichkeit ist dieses Modell des Journalismus - und der Rolle des Journalismus bei der Erhaltung der Demokratie - obsolet geworden. Traditionelle Medien spielen beim Bewachen des Eingangs und Setzen der Agenda keine dominante Rolle mehr. Gefälschte Nachrichten können mehrere Jurisdiktionen auf einmal erreichen. Aber das können auch öffentliche und private Maßnahmen, die die Rede zensieren. Die Herausforderung besteht darin, die Parameter des zivilen Diskurses in der neuen Öffentlichkeit neu zu definieren, ohne den Pluralismus einzuschränken. Jüngste Beispiele verdeutlichen die Gefahr, das Kind mit dem Bade auszuschütten. Trotz der bedrohlichen Schlagzeilen scheint der Einfluss gefälschter Nachrichten auf die politische Entscheidungsfindung begrenzt zu sein. Laut dem Reuters Institute for the Study of Journalism an der University of Oxford ist die Reichweite solcher Inhalte weitgehend auf Gruppen von Gläubigen beschränkt, die versuchen, ihre eigenen Ansichten und Vorurteile zu verstärken.