Stoupenci zmíněného argumentu zahrnují do tohoto výrazu i jedince, kteří ještě nejsou schopni rozumového uvažování, ale při normálním vývoji tuto schopnost získají. Použití výrazu „mít rozumovou podstatu“ je velmi široké, snad až příliš široké, když se aplikuje na normální plody. Aplikovat ho i na plod anencefalický vyžaduje učinit další a mnohem pochybnější krok. Tomáš Akvinský se například nedomníval, že rozumová podstata je přítomna u všech příslušníků druhu Homo sapiens. Věřil, že je nezbytný jistý stupeň vývoje, aby se z lidského zvířete stala bytost s rozumovou podstatou.
Die Verfechter dieser Argumentation verwenden diesen Begriff, um Geschöpfe einzuschließen, die noch nicht fähig sind rational zu agieren, es im Zuge ihrer normalen Entwicklung aber sein werden. Die Verwendung des Begriffs „Geschöpf mit einem rationalen Wesen“ ist sehr weit gefasst, vielleicht sogar zu weit, wenn er auf normale Föten bezogen wird. Um ihn auf einen Fötus mit Anenzephalie anzuwenden, ist ein weiterer und weitaus fragwürdigerer Schritt notwendig. So hat etwa Thomas von Aquin nicht geglaubt, dass bei jedem Angehörigen der Spezies Homo sapiens ein rationales Wesen vorhanden ist. Er war überzeugt, dass ein Maß an Entwicklung notwendig ist, damit das menschliche Tier ein Geschöpf mit rationalem Wesen werden kann.