A podobně jako v řadě ostatních oblastech rybolovu je zachování zdrojů jednou z hlavních starostí. Jako každé uzavřené moře má i Balt velmikřehký ekosystém. Vzhledem k tomu, že průlivy spojující Baltské moře se Severním mořem jsou velmi úzké, jepotřeba 6 až 30 let (podle různých zdrojů) k tomu, aby byla zajištěna kompletní výměna vody Baltského moře.Ze stejného důvodu také různé živočišné druhy komunikují velmi málo s ostatními moři. Protože se jedná omoře s nízkou slaností, zamrzá u svých severních břehů na několik měsíců v roce a v některých jeho místechse vyskytují sladkovodní druhy živočichů. Důsledkem těchto velmi zvláštních podmínek je, že v Baltském moři žije necelá stovka živočišných druhů. Dále je třeba uvést, že znečištění, které je do moře přinášeno řekami, v Baltu zůstává a z důvodu pomalécirkulace vod je potřeba více času k jeho evakuaci. Tato skutečnost má za následek, že v Baltu je míraznečištění vyšší než v ostatních evropských mořích.
Und ebenso wie in vielen anderen Fischereiregionen istdie Erhaltung der Ressource das zentrale Anliegen. Wie jedes geschlossene Meer bildetdie Ostsee ein anfälliges Ökosystem. Wegen der geringen Breite der Kanäle, die sie mit der Nordsee verbinden,dauert es (je nach Quelle) zwischen 6 und 30 Jahren, bis sich ihre Gewässer vollständig erneuern. Aufgrund dieser Tatsache weisen die verschiedenen Arten nur einen geringen Austausch mit den übrigen Meeren auf. Der geringe Salzgehalt führt dazu, dass die nördlichen Küsten mehrere Monate im Jahr zugefroren sind und an bestimmten Stellen Süßwasserarten leben. Ergebnis: Diese ganz besonderen Bedingungen erklären, dass in der Ostseeweniger als hundert Arten leben. Des Weiteren sei darauf hingewiesen, dass in der Ostsee die Verschmutzung durch Flüsse unaufhaltsam ist undes aufgrund des langsamen Wasserumlaufs länger dauert, bis diese Verunreinigungen beseitigt sind. Dies führtezu höheren Verschmutzungsquoten als in den anderen europäischen Meeresgewässern.