Některé země, například Spojené státy a Velká Británie, se nové skutečnosti rychle přizpůsobily a jejich ekonomikám se dařilo. Jiné, třeba Francie a Švýcarsko, reagovaly pomalu a pocítily důsledky. Dnes se centrální banky blíží do situace nových „zlatých okovů“. Globální finanční krize, změna klimatu a pandemie COVID-19 během doby o málo přesahující deset let přetvořily prostředí, v němž působí – a veřejné mínění není na jejich straně. Obzvlášť zřetelné jsou dvě změny nálad. Zaprvé, ve veřejnosti existuje široká shoda, že globální oteplování je reálné a že poškozování životního prostředí je vážná hrozba. Mnozí jsou přesvědčeni, že vlády – včetně centrálních bank – musí pro zvládnutí těchto problémů udělat vše. Zadruhé, reakce centrálních bank na finanční krizi a pandemii vyvolaly obří vzestupy nerovnosti bohatství.
Einige Länder, wie etwa die USA und das Vereinigte Königreich, passten sich schnell den neuen Realitäten an, und ihre Volkswirtschaften profitierten. Andere, z. B. Frankreich und die Schweiz, reagierten nur langsam und mussten die Konsequenzen tragen. Die Notenbanken nähern sich inzwischen einem neuen Moment „goldener Fesseln“. In kaum mehr als einem Jahrzehnt haben die globale Finanzkrise, der Klimawandel und die COVID-19-Pandemie das Umfeld, in dem die Notenbanken operieren, völlig verändert – und die öffentliche Meinung ist nicht auf ihrer Seite. Zwei Veränderungen in Bezug auf die Stimmung sind besonders offenkundig. Erstens herrscht in der Bevölkerung breite Übereinstimmung darüber, dass die globale Erwärmung real ist und dass die Umweltzerstörung eine ernste Bedrohung darstellt. Viele glauben, dass die Regierungen – einschließlich der Notenbanken – alles in ihrer Macht Stehende tun müssen, um diese Probleme zu lösen. Zweitens haben die Reaktionen der Notenbanken auf die Finanzkrise und die Pandemie einen enormen Anstieg der Vermögensungleichheit ausgelöst.