Možná by se měly adaptovat a ve světě think tanků, webů a médií obecněji aplikovat zásady a postupy široce využívané v akademické obci – například kolegiální posuzování, konkurenční postupy ve financování výzkumu, transparentnost ohledně střetu zájmů a zdrojů financování a požadavky na publikaci výchozích dat. Zároveň spotřebitelé potřebují lepší nástroje k posouzení kvality informací a názorů, které jsou jim předloženy. Digitalizace vědomostí dala lidem možnost získávat informace, jež formují jejich názory. Mohou jít k lékaři lépe poučení o svém onemocnění a alternativních terapiích. Demokratizace informací ale může komplikovat rozlišování faktů od falešných zpráv, algoritmy vytvářejí jeskyně ozvěn mezi podobně smýšlejícími lidmi a v soupeření o počet kliknutí a online výnosy se na vrchol mohou vyšplhat extrémní hlasy a názory. Školy a univerzity budou muset dělat víc pro to, aby studenty vychovaly v lepší spotřebitele informací. Pozoruhodný výzkum Stanford History Education Group, založený na testování tisíců studentů napříč USA, označil zjištění týkající se schopnosti mladých lidí hodnotit informace, s nimiž se setkají na internetu, za „ponurá“. Krokem správným směrem jsou weby hodnotící pravdivost faktických tvrzení veřejných představitelů a některé se zčásti podobají kolegiálnímu posuzování v akademické obci.
Vielleicht wäre es sinnvoll, auf Prinzipien zurückzugreifen, die in der akademischen Welt allgemein Anwendung finden, wie die Begutachtung durch Kollegen, Wettbewerbsverfahren für die Finanzierung von Forschungsprojekten, Transparenz hinsichtlich Interessenskonflikten und Finanzierungsquellen sowie die Voraussetzung, zugrundeliegende Daten zu veröffentlichen. Diese Prinzipien müssten entsprechend auf die Welt von Think Tanks, Webseiten und den Medien angepasst und dann angewendet werden. Gleichzeitig brauchen Verbraucher bessere Instrumente, um die Qualität von Informationen und Meinungen, die sie erhalten, zu beurteilen. Die Digitalisierung von Wissen hat es den Menschen ermöglicht, an die Informationen zu gelangen, die ihre Ansichten formen. Sie können mit mehr Informationen über ihre Krankheit und alternative Behandlungsmethoden zu einem Arzt gehen. Aber die Demokratisierung von Informationen kann es schwierig machen, zwischen Wahrheit und Unwahrheit zu unterscheiden. Algorithmen erzeugen Echoräume, und gleichgesinnte und extreme Stimmen können beim Rennen um Klicks und Online-Einkommen ganz oben stehen. Schulen und Universitäten müssen mehr tun, um Studierende zu besseren Konsumenten von Informationen zu machen. In einer beeindruckenden Studie der Gruppe für historische Bildung der Universität Stanford, die auf Tests Tausender Studierender in den gesamten USA beruht, beschreibt diese ihre Erkenntnisse als „düster” in Bezug auf die Fähigkeit der jungen Menschen, Informationen, die sie im Internet finden, zu bewerten. Webseiten, die den Wahrheitsgehalt von Behauptungen öffentlicher Persönlichkeiten prüfen, sind ein Schritt in die richtige Richtung und haben Gemeinsamkeiten mit der Beurteilung von Kollegen aus der akademischen Welt.