Stručně řečeno by karty rozdávala EU – a nepochybně by byla na Británii tvrdá. Řada ekonomických aktérů – od německých automobilek přes francouzské zemědělce až po finanční centra v celé unii – by si přála omezit britské konkurenty. Vlády členských zemí EU by zase chtěly Británii potrestat – věděly by totiž, že sametový rozvod s Británií posílí protiunijní politické strany, jako je krajně pravicová Národní fronta ve Francii, která už vyzvala k referendu o členství v EU. Rovněž nové obchodní dohody mezi Británii a zeměmi stojícími mimo EU by pravděpodobně obsahovaly horší podmínky. Velká Británie by sice nebyla svázaná protekcionistickými zájmy v EU, avšak její menší ekonomika, převážně otevřené trhy a zoufalý hlad po dohodách by oslabily její vliv. USA už konstatovaly, že nemají bezprostřední zájem jednat o obchodní dohodě s Británií. A protekcionistický tón současné předvolební prezidentské kampaně v USA naznačuje, že se v příštích letech žádné velké liberalizace obchodu nedočkáme. Promyslet všechny hospodářské důsledky brexitu je složité.
Kurzum: die EU hätte das Heft in der Hand – und würde gegenüber Großbritannien zweifellos auch eine härtere Gangart einschlagen. Viele Akteure der Wirtschaft – von deutschen Autoherstellern über französische Bauern bis hin zu den Finanzzentren der EU – würden ihrer britischen Konkurrenz Hindernisse in den Weg legen wollen. Den EU-Regierungen ihrerseits wäre wohl daran gelegen, Großbritannien zu bestrafen, nicht zuletzt, weil man sich bewusst ist, dass eine einvernehmliche Scheidung mit Großbritannien den Anti-EU-Parteien wie dem französischen Front National Auftrieb verleihen würde, der seinerseits bereits ein Referendum über die EU-Mitgliedschaft Frankreichs forderte. Auch die neuen britischen Handelsabkommen mit Nicht-EU-Ländern enthielten möglicherweise ungünstigere Bestimmungen. Großbritannien wäre durch protektionistische Interessen der EU zwar nicht lahmgelegt, aber seine kleinere Wirtschaft, die größtenteils offenen Märkte und sein verzweifeltes Bemühen um Abkommen würden seinen Einfluss schwächen. Tatsächlich haben die USA bereits bekundet, dass man kein unmittelbares Interesse an Verhandlungen über ein Handelsabkommen mit Großbritannien hat. Und die protektionistischen Töne im aktuellen Präsidentschaftswahlkampf in den Vereinigten Staaten deuten darauf hin, dass man in den nächsten Jahren wohl nicht allzu viel an Handelsliberalisierung sehen wird. Die Abschätzung aller wirtschaftlichen Konsequenzen eines Brexit erweist sich als kompliziert.