FAKTORY OVLIVŇUJÍCÍ Růst cen, ke kterému dojde v důsledku zvýšení agregátní poptávky, může být důsledkem mnoha různých faktorů zvyšujících agregátní poptávku. Vedle měnové politiky (zvýšení nabídky peněz) mezi nejdůležitější z těchto faktorů patří zvýšení vládních nákupů (vládní spotřeby), znehodnocení směnného kurzu a zvýšení poptávky po domácích výrobcích jinde ve světě (růst vývozů). K růstu agregátní poptávky může také dojít v důsledku zvýšení důvěry. Je například pravděpodobné, že podniky, které očekávají vyšší zisky v budoucnu, budou více investovat. Růst agregátní poptávky obvykle povede ke zvýšení cenové hladiny a dočasně také k nárůstu celkové produkce (viz rámeček 4.2). Hlavním důvodem pro pokles agregátní nabídky je obvykle snížení produktivity, zvýšení výrobních nákladů (například zvýšení reálných mezd nebo cen surovin, především cen ropy) nebo vyšší zdanění podniků ze strany státu. Za předpokladu, že všechny ostatní faktory se nezmění, platí, že čím vyšší jsou výrobní náklady, tím nižší bude množství výrobků vyrobených za stejnou cenu.
DIE PREISENTWICKLUNG steigt und dies zu Inflation führt, wird in der wirtschaftswissenschaftlichen Literatur häufig als „nachfrageinduzierte Inflation“ oder „Nachfrageinflation“ (engl. demand-pull inflation) bezeichnet. Der zweite Fall, indem die Kosten steigen und die seine Abnahme des Angebots verursacht, was zu Inflation führt, wird oft „kosteninduzierte Inflation“ oder „Kostendruckinflation“ (engl. cost-push inflation) genannt. Das Gegenteil, d.h. Deflationsdruck, tritt ein, wenn die gesamtwirtschaftliche Nachfrage sinkt oder das gesamtwirtschaftliche Angebot steigt. Die Geldpolitik muss im Allgemeinen häufig auf derartige Entwicklungen reagieren, um Preisstabilität zu gewährleisten. In Fällen von Inflationsdruck würde die Zentralbank normalerweise die (Real-)Zinssätze erhöhen, um zu verhindern, dass dieser Druck zu länger anhaltenden Abweichungen von der Preisstabilität führt. So besteht allgemein Übereinstimmung darüber, dass der Transmissionsprozess der Geldpolitik insgesamt Zeit braucht.Aus diesen Gründen kann die Geldpolitik kurzfristig nicht die Gesamtnachfrage nach Waren und Dienstleistungen steuern.Anders ausgedrückt: Es besteht ein beträchtlicher zeitlicher Abstand zwischen einer Änderung der Geldpolitik und ihrer Auswirkung auf die Wirtschaft.