V sektorech, kde čínský dovoz pokrýval v roce 2011 alespoň 40% celkové poptávky, se dokonce podíl dovozu zvyšuje rychlejším tempem než v celém výrobním sektoru. Jsou-li navíc relativní náklady práce významným hnacím motorem amerických směnných relací (relativních cen exportu ve vztahu k importu), měly by sektory náročnější na pracovní sílu zaznamenat větší pokles. Data však poskytují této verzi jen malou oporu. Jediný solidní důkaz vzestupu americké konkurenceschopnosti pramení z prudkého růstu produkce břidlicového plynu. Sektory s velkými energetickými požadavky, jako je chemická výroba, zažily daleko nižší zvýšení podílu dovozu než energeticky méně náročné obory, jako jsou počítače a elektronika. To naznačuje, že v energeticky náročných sektorech s vyšší pravděpodobností dochází k onshoringu.
Tatsächlich hat sich in jenen Sektoren, in denen 2011 mindestens 40% der Nachfrage auf chinesische Importe entfielen, der Importanteil sogar noch schneller erhöht als im Fertigungssektor insgesamt. Darüber hinaus hätten, wenn die relativen Arbeitskosten ein wichtiger Treiber für Amerikas Realaustauschverhältnis (dem relativen Preis der Exporte im Verhältnis zu den Importen) wären, die stärker arbeitsintensiven Sektoren einen stärkeren Niedergang erleben sollen. Doch die Daten bieten kaum Belege hierfür. Der einzig solide Beleg für eine Zunahme der US-Wettbewerbsfähigkeit ergibt sich aus dem steilen Anstieg der Schiefergasproduktion. Branchen mit höherem Energiebedarf wie die chemische Industrie haben einen viel kleineren Anstieg beim Importanteil erlebt als weniger energieintensive Branchen wie Computer und Elektronikprodukte. Dies legt nahe, dass energieintensive Sektoren eher ein Onshoring erleben dürften.