Britští představitelé jsou rovněž hluboce zneklidněni opatřeními, která by zúčtovacím organizacím uskutečňujícím své obchody převážně v eurech ukládala povinnost sídlit uvnitř zóny jednotné měny. Ostatně britská vláda žalovala Evropskou centrální banku ve snaze zpochybnit tuto politiku už před vetem úmluvy. Může mít pravdu; je nepochybné, že návrh ECB je v nesouladu s principy jednotného trhu. Hlavním jablkem sváru je však celoevropská daň z finančních transakcí (DFT), již navrhla Evropská komise s podporou Sarkozyho a německé kancléřky Angely Merkelové. Z britské perspektivy je DFT velmi nevábná. Asi 60 až 70 % výnosů by vznikalo v Londýně, avšak EU by většinu peněz využila na vyspravení financí eurozóny.
Britische Regierungsvertreter zeigen sich außerdem zutiefst besorgt über Maßnahmen, die Clearinghäuser, die ihre Geschäfte vorwiegend in Euro abwickeln, zwingen würden sich innerhalb des einheitlichen Währungsraums anzusiedeln. Tatsächlich hat die britische Regierung bereits vor dem Vertragsveto juristische Schritte gegen die Europäische Zentralbank eingeleitet, um dieses Vorhaben abzuwenden. Möglicherweise haben sie nicht ganz Unrecht; es ist fraglich, ob der Vorschlag der EZB mit dem Binnenmarktgrundsatz vereinbar ist. Der zentrale Streitpunkt ist jedoch die von der Europäischen Kommission vorgeschlagene gesamteuropäische Finanztransaktionssteuer (FTT), die sowohl von Sarkozy als auch der deutschen Bundeskanzlerin Angela Merkel unterstützt wird. Aus britischer Perspektive ist die FTT ausgesprochen unattraktiv. Zwischen 60% und 70% der Einnahmen würden in London erzielt und trotzdem würde die EU das meiste Geld dafür ausgeben, die Finanzen der Eurozone zu stützen.