Má-li Afrika k vyřešení svých nejnaléhavějších problémů využít vědu a technologie, musí rozvinout svou vlastní vědeckotechnologickou základnu. Jinak pro ni navždy zbude jen věda z vedlejší koleje, která nikdy nebude moci vyhovět potřebám kontinentu. Africké země by se samozřejmě neměly obracet zády k výzkumu prováděnému za hranicemi. Je třeba udělat maximum pro posílení sice málo financovaných, ale prospěšných programů v rámci institucí OSN a africké země by se i nadále měly účastnit společných projektů se sdruženími, které mají k africkému kontinentu osobitý vztah. Například subsaharští vědci by mohli a měli navázat zatím vzdálené, ale přesto potenciálně silné svazky s vědci afrického původu, kteří se přesunuli do bohatých zemí, kde pracují.
Wenn Afrika Wissenschaft und Technologie zur Lösung seiner drängendsten Probleme einsetzen will, muss es in dieser Hinsicht seine eigenen Ressourcen entwickeln. Andernfalls wird es für immer auf Wissenschaft von außen angewiesen bleiben, die den afrikanischen Bedingungen nicht wirklich angepasst ist. Selbstverständlich sollten die Länder Afrikas die Wissenschaft jenseits ihrer Landesgrenzen nicht aus den Augen verlieren. Es bedarf tatsächlich vermehrter Anstrengungen, wichtige, finanziell jedoch schlecht dotierte Programme verschiedener UN-Organisationen auszubauen. Darüber hinaus sollten die Länder Afrikas weiterhin an Gemeinschaftsprojekten festhalten, die durch besondere Bindungen an den afrikanischen Kontinent geprägt sind. So sollten beispielsweise Wissenschafter aus Sub-Sahara-Afrika Kontakte zu ausgewanderten Kollegen in reichen Ländern knüpfen.