Tento typ odbor­né přípravy nabízejí vysokoškolské instituce na úrovni univerzity a zahrnuje studium různých před­mětů, teoretickou výuku a praxi na škole. Budoucí učitelé primárních škol se specializují buď na počá­teční ročníky včetně mateřské školy, nebo na závě­rečné ročníky primárního vzdělávání. Odborná pří­prava musí pokrýt předměty zahrnuté do kurikula primárních škol, i když se studenti mohou speciali­zovat na určitou oblast. Κ získání pedagogické hodnosti pro učitele primárních škol formou čtyřletého sou­běžného studia je třeba absolvovat alespoň 25 týdnů praxe na škole (od roku 1996 bude počet týdnů zvý­šen na 32). Κ získání obdobné hodnosti učitele se­kundárních škol je třeba absolvovat alespoň 32 týd­nů praxe na škole. Na učitele institucí dalšího vzdělávání se vztahují jiné předpisy než na učitele škol. Tito učitelé nemu­sí mít QTS, ale jsou podporováni v tom, aby absol­vovali speciální odbornou přípravu pro učitele dal­šího vzdělávání, jako například kurzy zakončené zís­káním pedagogického osvědčení pro další vzdělá­vání, vyššího pedagogického osvědčení pro další vzdělávání nebo osvědčení vydávaného městem a cechy pro učitele dalšího vzdělávání a vzdělávání dospělých. Většina učitelů dalšího vzdělávání, kteří vyučují odborné předměty, začíná svou učitelskou kariéru prací na částečný úvazek, přičemž jsou stále zaměstnáni v průmyslu nebo obchodu. Než začnou vyučovat, absolvují tito učitelé v průměru 10 let pra­xe ve své profesi. Někteří vyučující všeobecných předmětů mohou mít pedagogickou praxi na ško­lách a rovněž QTS. Následný model odborné přípravy zahrnuje 3 nebo 4 roky studia specializovaného předmětu/předmě­tů, zakončeného získáním první hodnosti, po němž následuje jeden rok odborné profesní přípravy, za­končený získáním postgraduálního osvědčení v pe­dagogice (Postgraduate Certificate in Education - ΡGCE).
Das zweiphasige Ausbildungsmodell umfaßt ein drei- oder vierjähriges wissenschaftliches Studium eines oder mehrerer Fächer, das mit einem akademischen Grad abgeschlossen wird, und ein einjähriges Aufbaustudium, das mit dem Postgraduate Certificate in Education (PGCE) abgeschlossen wird. Im Aufbaustudium wird der Schwerpunkt auf erziehungswissenschaftliche Fächer und den Erwerb praktischer Fähigkeiten gelegt. Für angehende Primarschullehrer beinhaltet die Ausbildung ein mindestens 15wöchiges (ab 1996: 18wöchiges) Schulpraktikum, für angehende Sekundarschullehrer umfaßt die schulpraktische Ausbildung gemäß einer neuen Regelung mindestens 32 Wochen. Für die Lehrer an den Einrichtungen der weiterführenden Bildung (further education) gelten andere Bestimmungen als für die Lehrer an Schulen des Primar- und Sekundarbereichs. Von ihnen wird keine gTS-Lehrbefähigung verlangt, es wird ihnen jedoch nahegelegt, einen der Studiengänge zu absolvieren, die eine spezifisch auf dieses Lehramt ausgerichtete Fachausbildung vermitteln, z. B. Studiengänge, die zum Certificate in Education (FE), zum Graduate Certificate in Education (FE) oder zum Further and Adult Education Teachers' Certificate des C & G führen. Die Lehrer für beruf liche Fächer an further education institutions sind erfahrene Fachkräfte aus Industrie und Handel mit durchschnittlich zehn Jahren Berufserfahrung, die meist zunächst eine Teilzeitlehrtätigkeit parallel zu ihrer beruflichen Tätigkeit ausüben. Manche Lehrer allgemeinbildender Fächer an further education institutions verfügen über eine Q TS-Lehrbefáhi-gung und haben vorher an Einrichtungen des Sekundarschulwesens unterrichtet. Daneben werden Alternativprogramme zum Erwerb der Lehrbefahigung für unterschiedliche Personengruppen angeboten, wie das Licensed Teacher Scheme, das Articled Teacher Scheme, das Programm für Lehrer, die ihre Lehrbefahigung in einem Land außerhalb der Europäischen Union erworben haben, und die schulinterne Lehrerausbildung.