Data o výstupu na odpracovanou hodinu naznačují problém na straně nabídky, který se nejzřetelněji projevuje v sektoru služeb, kde není vidu ani slechu po působivé důvtipnosti, kterou oplývá tolik výrobních odvětví. Přirozenou nikou pro Japonsko by byl technologický rozvoj v sektoru služeb – například vývoj diagnostických nástrojů ve zdravotnictví. Ministerský předseda Šinzó Abe se však přiklonil k naprosto odlišnému přístupu a podporuje Transpacifické partnerství, obchodní dohodu s USA a deseti dalšími zeměmi na lemu Tichého oceánu. Abe se domnívá, že TPP by si vynutilo potřebné reformy v domácím zemědělství (byť v USA si kupodivu nikdo nemyslí, že by pomohlo USA ustoupit od jejich silně pokřivujících zemědělských politik). Ve skutečnosti by takové reformy měly nepatrný vliv na HDP, jednoduše proto, že zemědělství tvoří velmi malou část výstupu.
Die Daten zur Produktionsleistung pro Arbeitsstunde deuten auf ein Problem auf der Angebotsseite hin, das sich am deutlichsten im Dienstleistungssektor manifestiert. Der der beeindruckende Erfindergeist, der in so vielen Fertigungsbranchen erkennbar ist, ist hier praktisch nirgends erkennbar. Eine natürliche Nische für Japan wären technologische Entwicklungen im Dienstleistungssektor, wie etwa die Entwicklung diagnostischer Instrumente in der Gesundheitsbranche. Ministerpräsident Shinzo Abe jedoch verfolgt einen ganz anderen Ansatz und unterstützt das Abkommen über die Trans-Pazifische Partnerschaft mit den USA und zehn weiteren Pazifik-Anrainerstaaten. Abe glaubt, dass die TPP benötigte Reformen in der japanischen Landwirtschaft erzwingen würde (obwohl interessanterweise in den USA niemand glaubt, dass sie helfen würde, die USA zu einer Abkehr von ihrer hochgradig verzerrenden Agrarpolitik zu bewegen). Tatsächlich hätten derartige Reformen nur minimale Auswirkungen auf das BIP, und zwar schlicht deshalb, weil nur ein sehr kleiner Teil der Produktionsleistung auf die Landwirtschaft entfällt.