Balassův-Samuelsonův efekt je dosud vidět v Řecku, Spanělsku i Portugalsku. Jak ale předpokládá empirický výzkum připravený národními bankami pěti nejrozvinutějších zemí střední Evropy (tzv. CEC5), jeho podíl na celkovém růstu cen v kandidátských zemích činí pouhé jedno až dvě procenta. Je-li Balassův-Samuelsonův efekt opravdu takto malý a bude-li mít korektivní inflace v budoucnosti omezený prostor, je kritérium EMU týkající se cenové stability - roční inflace do 1,5 procenta průměrné hodnoty tří nejvýkonnějších ekonomik EU - na dosah. Je ale okamžitý vstup do EMU lepší než odložení členství na pozdější dobu? Stáhl by vstup Maďarska, Lotyšska, Polska nebo Slovenska spíše dříve než později euro dolů, jak se mnozí lidé v dnešních členských zemích ze svého pohledu domnívají?
Der Balassa-Samuelson-Effekt ist in Griechenland, Spanien und Portugal noch immer evident. Aber nach Schätzungen der empirischen Forschung der CEC5-Nationalbanken liegt sein Anteil am Preisanstieg in den Kandidatenländern insgesamt bei 1 bis 2%. Mit den geringfügigen Auswirkungen des Balassa-Samuelson-Effekts und einem beschränkten Spielraum für zukünftige korrektive Inflation ist das EWU-Kriterium in Bezug auf Preisstabilität - eine jährliche Inflationsrate von höchstens 1,5% des Durchschnittswerts der drei leistungsstärksten Volkswirtschaften der EU - in Reichweite gerückt. Aber was ist wirklich erstrebenswert - ein früherer oder ein späterer Beitritt zur EWU? Würde die frühere oder die spätere Zulassung von Ungarn, Lettland, Polen oder der Slowakei vom Standpunkt der derzeitigen Mitgliedsstaaten den Euro, wie viele fürchten, den Euro nach unten ziehen?