Všude tam, kde se tedy s přírodním zbožím a službami obchoduje na trzích (například na trzích s energií a potravinami), ceny stoupají. A tam, kde se s nimi neobchoduje (například s čistým vzduchem), nejsou výsledkem vyšší ceny, nýbrž znečištění a vyčerpávání zdrojů. Růst světových cen potravin je dramatický – jeden index (v amerických dolarech) se za posledních 12 měsíců zvýšil zhruba o 40%. Existuje pro to řada důvodů, ale základním faktorem je zvýšená spotřeba potravin, kterou i v tomto případě silně pohání hospodářský růst Číny. Čínská populace konzumuje více, zejména více masa, což vyvolává nutnost dovozu většího objemu živočišného krmiva na bázi sóji a kukuřice. Vzhledem k nedostatku půdy a vody v Číně je nepravděpodobné, že by tato země dokázala uspokojit zvyšující se poptávku z domácí produkce.
Wo also aus der Natur stammende Güter und Dienstleistungen auf Märkten gehandelt werden (wie Energie und Nahrung), steigen die Preise. Werden sie nicht auf Märkten gehandelt (wie saubere Luft), führt dies nicht zu hohen Preisen, sondern zu Verschmutzung und einem Schwund der Bestände. Der Anstieg der weltweiten Nahrungsmittelpreise ist dramatisch. Veranschaulicht wird dies durch einen (in US-Dollars geführten) Index, der in den letzten 12 Monaten um ungefähr 40 % gestiegen ist. Dafür gibt es viele Gründe, aber die Ausgangsbasis ist ein Anstieg des Nahrungsmittelverbrauchs, dessen Ursache wiederum im chinesischen Wirtschaftswachstum liegt. Die chinesische Bevölkerung isst mehr, vor allem mehr Fleisch. Dadurch müssen höhere Mengen an Tierfutter aus Sojabohnen und Mais importiert werden. Aufgrund der Boden- und Wasserknappheit in China erscheint es unwahrscheinlich, dass der steigende Bedarf durch einheimische Produktion befriedigt werden kann.