Američané si podle všeho neuvědomují, že kolaps jejich „horších než dobrých“ hypoték má až příliš mnoho společného s řadou dřívějších bankovních krizí v celém světě po roce 1945. Špetka naděje je v tom, že ve světě kolem, zejména v zemích rozvíjejících se trhů, je řada mimořádně význačných činitelů, současných i bývalých, kteří už tuto inscenaci zhlédli. Kdyby jen architekti amerických koncepcí poslouchali, mohli by získat představu o způsobu řešení finančních krizí od expertů, kteří je na vlastní kůži zažili a ve zdraví jimi prošli. Paralela mezi dnešní krizí v USA a dřívějšími finančními krizemi naneštěstí není pouhou nadsázkou. Kvalitativní paralely jsou zřejmé: banky využívající mimobilančních půjček k financování mimořádně rizikových spekulací, exotické nové finanční nástroje a přehnaná rozjařenost nad příslibem nových trhů. Jsou tu ale i silné kvantitativní paralely. Profesorka Carmen Reinhartová z University of Maryland a já jsme systematicky porovnali nástup americké krize rizikových hypoték s nástupy 19 nejhorších finančních krizí v průmyslovém světě za posledních 60 let. Mezi ty patřily dramatické krize ve skandinávských zemích, Španělsku a Japonsku, vedle menších událostí, jako byla třeba americká krize stavebních spořitelen v 80. letech.
Die Amerikaner scheinen nicht zu erkennen, dass ihre „Subprime-Krise“ mit vielen Bankenkrisen auf der ganzen Welt nach 1945 nur allzu viel gemeinsam hat. Die Chance besteht darin, dass es auf der Welt, vor allem aber in den Schwellenländern, viele hervorragende ehemalige und amtierende Entscheidungsträger gibt, denen das Ganze sicher bekannt vorkommt. Würden die Verantwortlichen in den USA nur einmal zuhören, bekämen sie von diesen Experten vielleicht die eine oder andere Idee geliefert, wie man mit Finanzkrisen umgeht und diese sicher übersteht. Unglücklicherweise sind die Parallelen zwischen der gegenwärtigen Krise in den USA und früheren Finanzkrisen keine reine Übertreibung. Die qualitativen Parallelen sind offenkundig: Banken, die nicht in den Bilanzen ausgewiesene Kredite zur Finanzierung hochriskanter Geschäfte benutzen, exotische neue Finanzinstrumente und übertriebener Überschwang angesichts der Verlockung neuer Märkte. Es liegen aber auch quantitative Parallelen vor. Professor Carmen Reinhart von der University of Maryland und ich haben die Zeit vor der amerikanischen Subprime-Krise systematisch mit den Zeiten vor den 19 schlimmsten Finanzkrisen in den Industrieländern der letzten 60 Jahre verglichen, zu denen die massiven Krisen in den skandinavischen Ländern, Spanien und Japan ebenso gehören wie weniger bedeutende Ereignisse wie die Spar- und Kreditkrisen in den USA der 1980er Jahre.