Kromě migrace druhů mají klimatické změny i další účinky navodní ekosystémy. Uvedeme několik příkladů. Pokud jde o Baltské moře, teplé zimy v této oblasti, snížení přítokumořské vody průlivem Skagerrak a zvýšení množství dešťovýchsrážek a přítoku říční vody způsobily postupné snižování slanosti.Slanou vodu, která je těžší než voda sladká, je tedy třeba hledat vevětších hloubkách. Vajíčka tresky, která klesají ke dnu, dokudnedosáhnou vody s určitou hustotou soli, která jim umožňujevznášet se, tak klesají hlouběji ke dnu, kde jejich přežití komplikujenedostatek kyslíku. Pokud k tomuto jevu přidáme znečištění,migraci planktonu a nadměrný rybolov, můžeme si udělatpředstavu o silném tlaku, který působí na tuto ohroženoupopulaci. Vodní rostlinstvo, živené znečištěním pocházejícím ze zemědělstvía nečištěných odpadních vod, se přílišně rozvíjí, což způsobujesnížení obsahu kyslíku ve vodě. Tento jev nazýváme eutrofizací ajde o typ znečištění, které již dlouho postihuje všechny evropsképobřežní vody.
Neben der Artenwanderung gehen vom Klimawandel auchandere Formen des Drucks auf die Ökosysteme der Gewässer aus.Es folgen einige Beispiele. In der Nordsee wird dieser Rückgang anscheinend durch die Verlagerungen der Planktonpopulationen verursacht. Der Calanusfinmarchicus, die wichtigste Nahrungsspezies der Kabeljau-Larven,ist auf der Suche nach kälteren Gewässern von der Nordsee inden Altantik gewandert. In der Nordsee hat sich seine Biomasseseit den 1960er Jahren um 70 % verringert. An seine Stelle treten Planktonarten aus dem Süden, die weniger häufig auftreten unddem Larvenstadium des Kabeljaus nicht zuträglich zu seinscheinen. Der Rückgang der Lieblingsbeute von Kabeljau-Larvenkönnte daher zum Teil die Probleme von Kabeljau in der Nordseeerklären. In der Ostsee verursachten milde Winter, der Rückgang des Meerwasserzustroms aus dem Skagerrak sowie die zunehmenden Niederschläge und steigende Flusspegel eine fortschreitende Entsalzung. Da Salzwasser schwerer als Süßwasser ist, muss es ingrößeren Tiefen gesucht werden.