Ministerstvo školství zde odpovídá za dohled nad výukou a zkouškami. Vydává předpisy upravující cíle a obsah kurikula a zkoušek, zadává témata písemných prací ke zkouškám a schvaluje nové předměty. V čele těchto ministerstev stojí ministr, stálý tajem­ník a několik náměstků ministra. Ústřední orgány a instituce hrají velmi významnou úlohu v oblasti legislativní a správní. Většina důle­žitých oblastí dánského systému vzdělávání a od­borné přípravy se řídí zákony přijatými dánským parlamentem (Folketing). Tyto zákony stanoví cel­kové cíle systému vzdělávání i všeobecný rámec pro činnost různých institucí zajišťujících vzdělá­vání a odbornou přípravu. Platí to zejména o záko­nu o Folkeskole, který určuje cíle a celkový rámec. Tento zákon byl upraven v roce 1994. Zákonná úprava týkající se Folkeskole byla v průběhu 20. století měněna téměř každých 20 let.
Die kurzen Studiengänge umfassen einen Studienabschnitt von drei oder vier Jahren. Sie sind praxisbezogen und vermitteln berufsqualifizierende Abschlüsse, die den akademischen Graden der Universitäten nicht gleichgestellt sind. Im Rahmen kurzer Studiengänge kann u. a. die berufliche Qualifikation des Krankenpflegers, Sozialhelfers/ -arbeiters und des Bibliothekars erworben werden. Lange Studiengänge umfassen zwei Studienabschnitte: Der erste Studienabschnitt umfaßt zwei Studienjahre, der zweite zwei oder drei Studienjah re. Der erste Studienabschnitt ist als allgemeines Grundstudium angelegt, auf dem der zweite Studienabschnitt mit einem vertieften fachwissen schaftlichen Studium aufbaut. Zum Abschluß des Studiums müssen die Studenten eine Abschlußarbeit vorlegen. Die Hochschulen verleihen akademische Abschlüsse, die den Abschlüssen der Universitäten gleichgestellt sind: Ingenieur, Licentiaat, Wirtschaftsingenieur, Architekt. Die langen Studiengänge sind auf die Ausbildung von hochqualifizierten Fachkräften mit Führungsaufgaben oder