Jak se země rozvíjejí, ubývá znečištění vzduchu a vody v domácnostech – pradávných forem znečištění souvisejících s těžkou chudobou. Jevy spojené s hospodářským rozvojem – konkrétně urbanizace, globalizace a šíření jedovatých chemikálií a vozidel poháněných ropnými palivy – však způsobují vzestup znečištění ovzduší v exteriéru a půdy, jakož i znečištění s vazbou na chemické látky a vykonávané profese, dopadající obzvlášť tvrdě na města v rozvojových zemích. Není překvapením, že největší část břemene nesou chudí. K téměř 92 % úmrtí souvisejících se znečištěním dochází v zemích s nízkými a středními příjmy. V zemích na všech příjmových úrovních jsou onemocnění způsobená znečištěním nejrozšířenější v řadách menšin, příslušníků vylučovaných skupin a osob jinak zranitelných. To je environmentální nespravedlnost celosvětového rozsahu. Kromě lidské újmy způsobují choroby související se znečištěním ztráty produktivity, snižující HDP rozvojových zemí až o 2 % ročně.
Wenn Länder sich stärker entwickeln, nehmen die Verschmutzung der Raumluft und des Wassers – uralte Formen der Umweltverschmutzung, die mit extremer Armut verknüpft sind – ab. Doch führen mit der wirtschaftlichen Entwicklung verbundene Phänomene – nämlich die Urbanisierung, die Globalisierung und die Verbreitung giftiger Chemikalien und mit Mineralölprodukten betriebener Fahrzeuge – dazu, dass die Verschmutzung der Außenluft und des Bodens und die chemische und arbeitsbedingte Umweltverschmutzung zunehmen. Hiervon besonders betroffen sind die Städte in den Entwicklungsländern. Es überrascht nicht, dass die Armen den Hauptteil der Last tragen. Fast 92% der mit Umweltbelastungen verbundenen Todesfälle ereignen sich in Ländern niedrigen bis mittleren Einkommens. In Ländern jeden Einkommensniveaus sind die durch Umweltbelastungen verursachten Krankheiten besonders unter Minderheiten, Mitgliedern von Randgruppen und anderweitig schutzbedürftigen Gruppen verbreitet. Dies ist eine umweltpolitische Ungerechtigkeit globalen Maßstabs. Über die menschlichen Kosten hinaus verursachen verschmutzungsbedingte Erkrankungen Produktivitätsverluste, die das BIP der Entwicklungsländer um bis zu 2% jährlich reduzieren.