Dále trh rovněž říká, zřetelně a opakovaně, že ekonomika má nízký veřejný dluh vlády USA, a právě proto jej každý chce vlastnit. Dlouhá záhada nízkých úrokových sazeb CAMBRIDGE – Zatímco se politici a investoři dál užírají riziky spojenými s dnešními ultranízkými globálními úrokovými sazbami, akademičtí ekonomové dál debatují o jejich základních příčinách. Dnes už všichni akceptují nějakou verzi prohlášení šéfa amerického Federálního rezervního systému Bena Bernankeho z roku 2005, podle něhož je kořenem problému „globální přebytek úspor“. Ekonomové se však rozcházejí v názoru, proč tento přebytek máme, jak dlouho potrvá a především zda je prospěšný. Bernanke ve svém původním projevu zdůraznil několik faktorů – některé z nich snížily poptávku po globálních úsporách a jiné zvýšily jejich nabídku. V každém případě by úrokové sazby musely klesnout, aby se vyčistily světové trhy dluhopisů. Bernanke poukázal na to, jak asijská finanční krize na konci 90. let způsobila kolaps nenasytné investiční poptávky v regionu a současně přiměla asijské vlády hromadit likvidní aktiva jako hráz proti další krizi. Bernanke upozornil také na zvýšené penzijní úspory stárnoucího obyvatelstva v Německu a Japonsku, jakož i na úspory v zemích vyvážejících ropu, které mají rychle rostoucí populaci a obavy z dlouhodobého vývoje ropných příjmů.
Zugleich sagt der Markt deutlich und immer wieder, dass die Volkswirtschaft nicht genug öffentliche US-Staatsverschuldungen aufweist – der Grund, warum jeder sie haben will. Das Langzeit-Mysterium niedriger Zinssätze CAMBRIDGE – Während sich Politiker und Anleger weiter Sorgen um die von den gegenwärtig ultraniedrigen Zinssätzen ausgehenden Risiken machen, diskutieren Wirtschaftswissenschaftler weiter über die Ursachen dieses Phänomens. Mittlerweile akzeptiert man allgemein in der einen oder anderen Form, dass das Grundproblem eine „globale Ersparnisschwemme“ ist, wie sie der Präsident der US Federal Reserve, Ben Bernanke, in einem Vortrag im Jahr 2005 erwähnte. Doch unter den Ökonomen ist man sich nicht einig, warum wir es mit dieser Schwemme zu tun haben, wie lange sie noch andauern wird und – die grundlegendste Frage – ob es sich dabei um eine gute Sache handelt. In seiner ursprünglichen Rede hob Bernanke mehrere Faktoren hervor – von denen manche die Nachfrage nach globalen Ersparnissen senkten und manche das Angebot erhöhten. So oder so müssten die Zinssätze fallen, um auf den weltweiten Anleihemärkten Papiere unter die Leute zu bringen. Bernanke verwies darauf, dass die asiatische Finanzkrise in den späten 1990er Jahren den Zusammenbruch der unersättlichen Investitionsnachfrage der Region bewirkte und asiatische Regierungen dazu veranlasste, liquide Vermögenswerte zur Absicherung gegen eine weitere Krise anzuhäufen. Ebenso verwies Bernanke auf die steigende Altersvorsorge aufgrund alternder Bevölkerungen in Deutschland und Japan sowie auf die Ersparnisse ölexportierender Länder mit ihren rasch steigenden Bevölkerungszahlen und Sorgen hinsichtlich der langfristigen Einnahmen aus dem Ölgeschäft.