Právě naopak, modernizace globální ekonomiky kvůli změně klimatu by pomohla oživit agregátní poptávku a růst. Vzhledem k tempu technologické proměny a globalizace jsou nezbytné svižné strukturální změny ve vyspělých i rozvíjejících se zemích. Takové změny mohu být traumatické a trhy si s nimi ne vždy dobře poradí. Tak jako Velká hospodářská krize vzešla zčásti z nesnází při přechodu od venkovské, zemědělské ekonomiky k městskému, výrobnímu hospodářství, tak i dnešní problémy zčásti vyrůstají z nutnosti posunout se od výroby ke službám. Musí vzniknout nové firmy, leč moderním finančním trhům jdou od ruky spíš spekulace a vykořisťování než poskytování finančních prostředků novým podnikům, zejména malým a středním společnostem. Taková transformace navíc vyžaduje investice do lidského kapitálu, jež si jednotlivci často nemohou dovolit. Ke službám, o které mají lidé zájem, patří zdravotnictví a vzdělávání, dva sektory, v nichž přirozeně hraje důležitou úlohu vláda (vzhledem k tržním nedokonalostem, jež jsou těmto sektorům vlastní, a obavám o rovnost). Před krizí roku 2008 se hodně hovořilo o globálních nevyváženostech a tom, že je nezbytné, aby země s obchodními přebytky jako Německo a Čína zvýšily svou spotřebu.
Das Gegenteil ist der Fall: Die Anpassung der Weltwirtschaft an den Klimawandel würde dazu beitragen, Gesamtnachfrage und Wachstum wiederherzustellen. Zugleich erfordert das Tempo des technologischen Wandels und der Globalisierung rasche strukturelle Anpassungen sowohl in den entwickelten als auch den Entwicklungsländern. Derartige Veränderungen können traumatisch sein, und die Märkte bewältigen sie häufig nicht besonders gut. So wie die Große Depression teilweise auf den Schwierigkeiten des Übergangs von einer ländlichen Agrarwirtschaft zur städtischen Industriegesellschaft beruhte, beruhen die heutigen Probleme teilweise auf dem Zwang, den Schritt von der Fertigungs- zur Dienstleistungsgesellschaft zu bewältigen. Hierfür bedarf es neuer Unternehmen, und die modernen Finanzmärkte sind besser auf Spekulation und wirtschaftliche Verwertung eingestellt als auf die Bereitstellung von Mitteln für neue Unternehmen, insbesondere KMUs. Zudem erfordert dieser Wandel Investitionen in Humankapital, die sich die Einzelnen häufig nicht leisten können. Zu den Dienstleistungen, die die Menschen wollen, gehören Krankenversorgung und Bildung – zwei Sektoren, in denen der Staat (bedingt durch die diesen Sektoren innewohnenden Marktunvollkommenheiten und Probleme bei der Verteilungsgerechtigkeit) naturgemäß eine wichtige Rolle spielt. Vor der Krise von 2008 gab es eine Menge Gerede über globale Ungleichgewichte und die Notwendigkeit, dass Länder mit Handelsüberschüssen wie Deutschland und China ihren Konsum erhöhen.