Mezivládní agentuře Financial Action Task Force, jejímž úkolem je bojovat proti praní špinavých peněz a financování terorismu, slouží ke cti, že v této oblasti zlepšila svůj profil. Přesto se její hlavní aktivity stále do značné míry omezují na nezákonný obchod s biologickými druhy, což je trestná činnost, která má sice dopad na tisíce volně žijících druhů a miliony lidí, ale představuje jen malou část problému. I kdyby se však stávající pravidla AML uplatnila na větší počet ekologických trestných činů, stále by to nestačilo. Jak ukazuje zpráva F4B, pravidlům AML by musely podléhat také výnosy z investic odvozených od ekologické trestné činnosti. Finanční instituce včetně penzijních fondů nejenže poskytují kanály, jejichž prostřednictvím mohou pachatelé ekologické kriminality prát zisky, ale investují také do sektorů závislých na přírodních produktech, jako jsou potravinářství, dřevozpracující průmysl a infrastruktura, jejichž ziskovost lze ekologickou trestnou činností zvyšovat. Například nezákonná těžba dřeva může uvolnit větší půdní plochu pro zemědělskou výrobu, čímž se sníží náklady, zvýší výkon a zlepší kvalita. Výsledkem jsou vyšší zisky pro firmy – a větší výnos pro investory.
Zwar hat die Financial Action Task Force, die internationale Institution, die für die Bekämpfung von Geldwäsche und Terrorismusfinanzierung zuständig ist, ihr Profil in diesem Bereich gestärkt. Wirksame Maßnahmen waren bisher jedoch vor allem auf den illegalen Handel mit Wildtieren beschränkt, der zwar tausende von Arten und Millionen Menschen betrifft, jedoch nur einen kleinen Teil des Problems darstellt. Aber selbst, wenn diese Vorschriften auf mehr ökologische Verbrechen angewandt würden, wäre das nicht genug. Wie der F4B-Bericht zeigt, müssten die Geldwäschevorschriften auch auf die Erträge angewendet werden, die mit Investitionen in Umweltkriminalität erzielt werden. Finanzinstitute, Rentenfonds und andere Investoren bieten den Tätern nicht nur Kanäle, über die sie ihre Profite waschen können. Sie investieren auch in Lebensmittel, Holzerzeugnisse, Infrastruktur und andere von der Natur abhängige Sektoren, deren Wirtschaftlichkeit durch Umweltverbrechen erhöht werden kann. Ein Beispiel: Durch illegale Abholzung stehen mehr Flächen für die Landwirtschaft zur Verfügung, die Kosten sinken und Erträge und Qualität steigen. Im Ergebnis erzielen Unternehmen höhere Gewinne – und ihre Investoren eine höhere Rendite.