Na druhou stranu, na Ukrajině veřejné pobouření, posílené mezinárodním tlakem, činnost vlády ochromilo. Ve druhém hlasování si korunu vítěze získal poražený kandidát. Prvotní euforie, která takzvanou „Oranžovou revoluci“ doprovázela, ovšem rychle opadla a Ukrajina se stále vypořádává s politickými a ekonomickými důsledky. Co si tedy máme myslet o Mexiku a jeho sporných volbách? Velká část voličů tu také agenturám zjišťujícím veřejné mínění odpověděla, že o legitimitě oficiálního výsledku pochybují. Justice odmítla požadavky na úplný přepočet hlasů, třebaže soudci přezkoumali zhruba 9% odevzdaných hlasovacích lístků, než prohlásili, že přezkum žádné zpochybnění výsledku voleb nepotvrdil. Tak jako Viktor Juščenko, který byl na Ukrajině v prvním hlasování poražen, také López Obrador požadoval zvrácení výsledku. Na rozdíl od Juščenka byl odmítnut.
Im Gegensatz dazu brachte die durch internationalen Druck verstärkte öffentliche Empörung in der Ukraine die Regierung zu Fall. In einem zweiten Wahlgang wurde der Wahlverlierer zum Sieger gekürt. Die anfängliche Euphorie über die so genannte „orange Revolution“ klang allerdings rasch ab und noch heute kämpft man in der Ukraine mit den politischen und wirtschaftlichen Folgen dieser Entwicklung. Wie ist also die Lage in Mexiko nach den umstrittenen Wahlen einzuschätzen? Auch in Mexiko gab ein großer Teil der Wählerschaft in Meinungsumfragen an, die Legitimität des offiziellen Wahlresultates anzuzweifeln. Die Gerichte lehnten eine vollständige Neuauszählung der Stimmen zwar ab, ungefähr 9 % aller Stimmzettel wurden aber einer erneuten Prüfung unterzogen, bevor man entschied, dass diese Prüfung keinen Hinweis auf Manipulationen des Wahlergebnisses ergab. Ebenso wie Viktor Juschtschenko, der die ursprüngliche Wahl in der Ukraine verlor, forderte auch Lopez Obrador, das Wahlresultat aufzuheben. Im Gegensatz zu Juschtschenko wurde ihm dies aber verwehrt.