A „zelené daně“ – například zdanění emisí uhlíku – by pozměnily vzorce spotřeby a zároveň tlumily energeticky náročné vývozy. Jak se Čína bude vzdalovat růstu poháněného exporty, bude muset hledat nové zdroje dynamiky ve svých rozrůstajících se podnikatelských řadách, což vyžaduje odhodlání vytvořit nezávislý systém inovací. Čína už dlouho rozsáhle investuje do vyššího vzdělávání a technologií; teď se snaží vybudovat instituce světové úrovně. Pokud ovšem Čína chce mít dynamický inovační systém, měla by odolat tlaku západních vlád na přijetí onoho druhu nevyvážených zákonů o duševním vlastnictví, které jsou požadovány. Místo toho by měla vyvinout „vyvážený“ režim duševního vlastnictví: vzhledem k tomu, že při tvorbě znalostí jsou významným vstupem samotné znalosti, špatně navržený režim duševního vlastnictví může novátorství zadusit – jak se v některých oblastech stalo v Americe. Západní technologické inovace se dosud příliš málo věnovaly snižování negativních dopadů růstu na životní prostředí a přespříliš se věnují úsporám pracovní síly – něčeho, čeho má Čína vrchovatě. Pro Čínu tedy má smysl, aby svůj vědecký um zaměřila na nové technologie, které využívají méně zdrojů.
Zudem würden „grüne Steuern“ – z. B. auf den Kohlendioxidausstoß – die Konsummuster verändern und gleichzeitig von energieintensiven Exporten abhalten. Während China sich vom exportinduzierten Wachstum wegbewegt, wird es nach neuen Quellen der Dynamik in seiner wachsenden Unternehmerklasse suchen müssen, und dazu muss es sich zur Schaffung eines unabhängigen Innovationssystems verpflichten. China hat seit langem stark in die höhere Bildung und Technologie investiert; jetzt strebt es danach, Institutionen der Weltklasse zu schaffen. Doch wenn China ein dynamisches Innovationssystem wünscht, sollte es dem Druck der westlichen Regierungen widerstehen, die Art von unausgeglichenen Rechten auf geistiges Eigentum einzuführen, die verlangt werden. Stattdessen sollte es eine „ausgeglichene“ Gesetzgebung beim geistigen Eigentum anstreben: Da Wissen selbst die wichtigste Zutat bei der Produktion von Wissen ist, kann ein schlecht geplantes Recht auf geistiges Eigentum die Innovation ersticken – was in einigen Bereichen in Amerika der Fall ist. Die westliche technologische Innovation hat zu wenig daran gesetzt, die negativen Auswirkungen des Wachstums auf die Umwelt zu reduzieren, und sich zu sehr auf das Einsparen von Arbeitskräften konzentriert – und davon hat China mehr als genug. Deshalb ist es für China sinnvoll, sein wissenschaftliches Können auf neue Technologien zu konzentrieren, die weniger Ressourcen verbrauchen.