Některé případy mimoto ukazují, že v závislosti na okolnostech je možné využít různé přístupy a různé možnosti. Je důležité uvědomit si určité výzvy spojené s procesem integrace bezpečnosti a ochrany zdraví při práci do vysokoškolského vzdělávání. Mezi výzvy patří: ■ potřeba partnerství s jednotlivými vysokými školami, fakultami a profesory,schopnost přesvědčit profesory o důležitosti vzdělávání v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci,stávající vysoké požadavky a tlaky na čas vysokoškoláků,chybějící vzdělávací materiály v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci pro vysokoškolskou úroveň,zavádění praktických, aktivních metod výuky pro oblast bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v prostředí, kterému dominují teoretické metody výuky,jak řešit vysoký počet studentů ve studijních skupinách,chybějící vysokoškolští učitelé se zkušenostmi v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci a/nebo aktivními a participačními vzdělávacími dovednostmi,sdílení vzdělávacích materiálů tam, kde existuje silná tradice ochrany informací v kultuře duševního vlastnictví,délka doby, která může být nutná pro provedení změn v osnovách, chybějící finanční prostředky na rozvoj a poskytování vzdělání v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci na vysokoškolské úrovni ve srovnání s jinými typy škol, a to i na financování pilotních projektů,vytváření nových vazeb na úrovni ministerstva tam, kde vysoké školy a jiné typy škol mají na starosti různá ministerstva,trvalá potřeba zlepšovat kulturu bezpečnosti a ochrany zdraví na vysokých školách.
Darüber hinaus zeigen die Fallbeispiele, dass je nach den Umständen unterschiedliche Konzepte eingesetzt und verschiedene Chancen genutzt werden können. Es ist wichtig, zu wissen, dass der Prozess der Integration des Themas Sicherheit und Gesundheitsschutz bei der Arbeit in die Hochschulbildung mit bestimmten Herausforderungen verbunden ist. Zu diesen Herausforderungen gehören ■ die Notwendigkeit von Partnerschaften mit einzelnen Hochschulen, Fakultäten oder Professoren;die Herausforderung, Professoren von der Bedeutung der Ausbildung im Bereich Sicherheit und Gesundheitsschutz bei der Arbeit zu überzeugen;die hohe zeitliche Auslastung der Studierenden;der Mangel an geeigneten Lehrmaterialien auf Hochschulniveau zu Sicherheit und Gesundheitsschutz bei der Arbeit;die Einführung praktischer, aktiver Lernmethoden für das Thema in einer Lernumgebung, in der theoretische Lernmethoden vorherrschen;große Lerngruppen;der Mangel an Lehrkräften auf Hochschulniveau mit Erfahrung im Bereich Sicherheit und Gesundheitsschutz bei der Arbeit und/oder mit Fähigkeiten im Bereich aktiver und partizipativer Bildung;der Austausch von Unterrichtsmaterialien in einem Umfeld, in dem Informationen aus Rücksicht auf das geistige Eigentum eher zurückgehalten werden;lange Zeiträume für Lehrplanänderungen;fehlende Mittel für die Entwicklung und Bereitstellung einer Ausbildung im Bereich Sicherheit und Gesundheitsschutz bei der Arbeit auf Hochschulniveau im Vergleich zum Schulniveau, einschließlich der Finanzierung von Pilotprojekten;der Aufbau neuer Verbindungen auf Ministeriumsebene, wenn unterschiedliche Ministerien für Schulen und Hochschulen zuständig sind;die fortgesetzte Notwendigkeit, die Arbeitsschutzkultur innerhalb von Hochschulen zu verbessern.