V politicko-institucionální oblasti se Parlament vyjádřil k celé řadě aktuálních témat s velkým politickým významem, například k„Berlínské deklaraci“; k plánu pokračování ústavního procesu Unie; ke svolání mezivládní konference (stanovisko Evropského parlamentu podle článku 48 Smlouvy o EU); ke schválení Listiny základních práv Evropské unie a k dodržování Listiny základních práv v legislativních návrzích Komise; k metodice pro systematickou a přísnou kontrolu a rovněž ke spolurozhodování (uzavření společného prohlášení o praktických opatřeních pro postup spolurozhodování) a k postupu projednávání ve výborech. Kromě toho byla tento rok nadále ve středu pozornosti otázka „zlepšování právní úpravy“. Parlament přijal usnesení k výroční zprávě „Zlepšování právní úpravy za rok 2005“ o uplatňování zásady subsidiarity a proporcionality; o strategickém přezkumu programu „Zlepšování právní úpravy“ v Evropské unii; o strategii zjednodušení právního prostředí a o institucionálních a právních dopadech uplatňování právních nástrojů, jež nejsou právně vynutitelné („soft law“). Pokud jde o právní předpisy, je rovněž třeba poznamenat, že v listopadu byly přijaty dvě zprávy (z nichž jedna postupem prosté konzultace) a druhá postupem spolurozhodování) o politických stranách na evropské úrovni a jejich financování. Zpráva, která byla potvrzena v prvním čtení postupem spolurozhodování, byla schválena v nebývale krátkém čase. Na prosincovém plenárním zasedání byla udělena Sacharovova cena panu Sálihovi Mahmúdovi Muhammadovi Usmánovi, súdánskému advokátovi obětí války v Dárfúru. Na slavnostních zasedáních k Evropskému parlamentu promluvili: v lednu rumunský prezident pan Basescu; v únoru bulharský prezident pan Parvanov; v dubnu indický
Auf politischer bzw. institutioneller Ebene nahm das Parlament zu einer ganzen Reihe wichtiger aktueller Fragen Stellung: zur „Berliner Erklärung“, zur Roadmap für den Fortgang des verfassungsgebenden Prozesses der Union, die Einberufung der Regierungskonferenz (Stellungnahme des Europäischen Parlaments gemäß Artikel 48 des EU-Vertrags), zur Berücksichtigung der Charta der Grundrechte in den Rechtsetzungsvorschlägen der Kommission (Methodisches Vorgehen im Interesse einer systematischen und gründlichen Kontrolle), nachdem es zuvor der Grundrechtecharta der Europäischen Union zugestimmt hatte, sowie zum Mitentscheidungsverfahren (Gemeinsame Erklärung zu den praktischen Modalitäten des neuen Mitentscheidungsverfahrens) und zum Komitologieverfahren. Das Thema „Bessere Rechtsetzung“ stand auch dieses Jahr wieder im Brennpunkt und das Parlament nahm Entschließungen zu folgenden Themen an: zum Jahresbericht „Bessere Rechtsetzung 2005“; zum Subsidiaritätsprinzip INSTITUTIONELLES GESCHEHEN und zum Grundsatz der Verhältnismäßigkeit, zu den strategischen Überlegungen zur Verbesserung der Rechtsetzung in der Europäischen Union, zur Strategie bei der Vereinfachung des ordnungspolitischen Umfelds sowie zu den rechtlichen und institutionellen Auswirkungen der Verwendung von nicht zwingenden Rechtsinstrumenten („soft law“). Zu erwähnen ist des Weiteren die Annahme zweier Berichte im November (davon einer im Wege der einfachen Anhörung, der andere im Mitentscheidungsverfahren) zu den politischen Parteien und ihrer Finanzierung. Die erste Lesung im Mitentscheidungsverfahren wurde damit in Rekordzeit bewältigt. In Form von Erklärungen des Präsidenten des Europäischen Parlaments und der Fraktionsvorsitzenden reagierte das Parlament mit einer deutlichen politischen Botschaft (im Mai) zur Solidarität innerhalb der Europäischen Union auf die Spannungen zwischen Estland auf der einen und Russland auf der anderen Seite. Zum 31. Dezember umfasste der Organisationsplan des Generalsekretariats des Europäischen Parlaments 4 998 Dauerplanstellen und 126 Stellen auf Zeit.