Navrhla posilování takzvaného postupu při nadměrném schodku podle PSR. Součástí návrhu nebyly žádné pokuty; zaměřoval se spíš na fázi předcházející úvahám o pokutách. Nicméně ministři financí EU se mu úporně bránili, převážně z politických důvodů. Střet plnil přední stránky novin napříč Evropou, zejména v Německu, kde tisk, stejně jako politická opozice, vášnivě plísnil vládu kancléře Gerharda Schrödera za narušení fiskální bezúhonnosti. Proběhly vzrušené debaty o fiskálních pravidlech a o úloze Komise při jejich vymáhání. Krátce, všichni vyli. Navzdory odporu se Komise rozhodla nepolevit a Německo a Francii pokárat. Svým rozhodnutím vyslala jasné poselství, že zodpovědnost za dohled nad dodržováním smluv EU bere vážně – dokonce tak vážně, že bude vymáhat dodržování i těch pravidel, s nimiž nemusí nutně souhlasit.
Sie schlug vor, das sogenannte Defizitverfahren des Stabilitätspaktes einzuleiten. Der Vorschlag sah keine Bußgelder vor, sondern konzentrierte sich vielmehr auf die Phase, bevor Bußgelder in Betracht zu ziehen gewesen wären. Trotzdem widersetzten sich die EU-Finanzminister dem Verfahren vehement, und zwar überwiegend aus politischen Gründen. Der Konflikt machte Schlagzeilen in ganz Europa, und insbesondere in Deutschland, wo Presse und politische Opposition die Regierung Schröder ob ihres Versäumnisses, die Finanzdisziplin zu wahren, heftig kritisierten. Es kam zu hitzigen Debatten über die Haushaltsregeln und die Rolle der Kommission bei deren Durchsetzung. Kurz gefasst: Alle gaben Laut. Trotz des Widerstandes entschloss sich die Kommission, das Defizitverfahren gegen Deutschland und Frankreich voranzutreiben. Mit dieser Entscheidung sandte sie ein klares Signal aus, dass sie ihre Verantwortung als Hüterin der EU-Verträge ernst nahm – tatsächlich so ernst, dass sie Regeln durchsetzen würde, denen sie nicht notwendigerweise zustimmte.