Obzvlášť poučný je pokles cen o 2,2 % v Řecku za 12 měsíců, které skončily letošním červencem – nejvážnější příklad deflace probíhající ve vyspělých zemích a odporující řádnému řešení tamních problémů. Mediánní míry inflace na rozvíjejících se trzích a v rozvojových ekonomikách, které byly v půli 90. let dvouciferné, jsou teď kolem 2,5 % a klesají. Mírnit inflační tlaky pomohly strmé poklesy cen ropy a komodit během aktuálního supercyklu a dále také všeobecné zpomalení ekonomické aktivity v rozvíjejícím se světě. Je však příliš brzy uzavřít, že inflace je problém minulosti, protože vnější faktory působí opačným směrem. Jak ve svých připravených poznámkách v Jackson Hole poukázal guvernér Chilské centrální banky Rodrigo Vergara, s rozsáhlými měnovými devalvacemi na mnoha rozvíjejících se trzích (především u některých producentů ropy a komodit) od jara 2013 souvisí vzestup inflačních tlaků kvůli širším mezerám výstupu. K věci se zřetelně vyjadřuje analýza předložená Gitou Gopinathovou, která dokládá vazbu mezi přeléváním důsledků kurzovních změn do cen a měnou, v níž se fakturuje. Jelikož většina obchodu v zemích rozvíjejících se trhů se uskutečňuje v dolarech, znehodnocování měny by mělo téměř ve stejném rozsahu tlačit nahoru dovozní ceny.
Besonders aufschlussreich ist dabei der 2,2%ige Preisrückgang in Griechenland während der zwölf Monate bis Ende Juli: Er ist das gravierendste Beispiel einer laufenden Deflation in den hochentwickelten Ländern und erschwert eine geordnete Lösung der Probleme des Landes. Die mittleren Inflationsraten für die Schwellenmärkte und Entwicklungsländer, die Mitte der 1990er Jahre durchgehend im zweistelligen Bereich lagen, betragen derzeit etwa 2,5% und sinken weiter. Der steile Rückgang der Öl- und Rohstoffpreise während des letzten Superzyklus hat zu einer Abmilderung des Inflationsdrucks beigetragen, und auch die allgemeine Verlangsamung der Wirtschaftsaktivität in den Schwellenländern könnte einen Beitrag geleistet haben. Doch wäre es verfrüht, die Inflation als Problem der Vergangenheit anzusehen, da andere externe Faktoren eine gegenteilige Wirkung zeitigen. Wie der Gouverneur der chilenischen Notenbank Rodrigo Vergara in seinem Redemanuskript für Jackson Hole bemerkte, waren die großen Währungsabwertungen in vielen Schwellenmärkten (insbesondere einigen öl- und rohstoffproduzierenden Ländern) seit dem Frühjahr 2013 mit einem Anstieg des Inflationsdrucks angesichts größerer Produktionslücken verknüpft. Die von Gita Gopinath vorgelegte Analyse, die eine Verbindung herstellt zwischen den Auswirkungen von Wechselkursänderungen auf die Preise und der Währung, in der Handelsgeschäfte abgerechnet werden, spricht diesbezüglich eine deutliche Sprache. Da der Handel der meisten Schwellenländer in Dollar abgewickelt wird, dürfte eine Währungsabwertung die Importpreise nahezu eins zu eins in die Höhe drücken.