Dokonce i tam, kde nelze zaručit kvalitu vody, je účinná dekontaminace rukou otázkou vteřin: pomocí dezinfekčního želé na bázi alkoholu, které stojí pár halířů a navíc se vyrábí místně. Rukavice, rovněž vyráběné v místě, lze použít pro vysoce rizikové činnosti k zabránění vzájemného infikování pacienty a ochraně zdravotníků před infekcemi přenášenými krví. Také řádná dezinfekce nástrojů a přístrojů není nijak nákladná (zvláště ve srovnání s pořizovací cenou takového zařízení). Kontaminaci léčiv a roztoků lze zabránit instruktáží a zvýšenou soustředěností zdravotnického personálu. K smrtícím epidemiím horeček Lassa a Ebola u pacientů a ošetřovatelů ve venkovských zařízeních docházelo prostě proto, že nebyly k dispozici rukavice a další prostředky osobní ochrany, jež mohly šíření těchto krví přenášených virů zabránit, a pokud k dispozici byly, byly namnoze nesprávně používány. Zkušenosti dokazují, že invazní prostředky, jako jsou nitrožilní cévky, respirátory, a močové katétry, se v nemocnicích, které je mají k dispozici, nadužívají a používají mnohem déle, než je z lékařského hlediska nutné. To je snad nejhorší varianta – plýtvá se drahým materiálem a riziko infekce se přitom zvyšuje. Také nadužívání antibiotik lze omezit standardizovanými protokoly, což nejen sníží náklady, ale zároveň zpomalí vypěstování odolnosti vůči nim.
Sogar dort, wo kein sauberes Wasser vorhanden ist, kann innerhalb von wenigen Sekunden eine wirksame Dekontamination der Hände erzielt werden, indem man ein wasserloses, auf Alkohol basierendes Handgel verwendet, das nur ein paar US-Cent kostet, wenn es im Land selbst hergestellt wird. Handschuhe aus heimischer Herstellung können bei risikoreicheren Tätigkeiten zur Vermeidung von sogenannten Kreuzinfektionen unter den Patienten eingesetzt werden und schützen das Pflegepersonal zugleich vor Infektionen über den Blutweg. Eine ordnungsgemäße Desinfektion der Geräte ist generell erschwinglich (vor allem, wenn man den Wert der Ausstattung in Betracht zieht); die Verunreinigung von Medikamenten und Lösungen lässt sich durch Schulungen und mehr Achtsamkeit vermeiden. In ländlichen Einrichtungen ist es nur deshalb zu Ausbrüchen des tödlichen von Lassa-Fiebers und zur Verbreitung des Ebola-Virus unter Patienten und Pflegepersonal gekommen, weil Handschuhe und andere Schutzvorkehrungen, die für eine Vermeidung der Ausbreitung dieser sich auf dem Blutweg vermehrenden Viren unabdingbar sind, nicht verfügbar waren oder nicht sachgemäß verwendet wurden. Die Erfahrung lehrt uns, dass man in Krankenhäusern, wo invasive Geräte wie intravaskuläre Katheter, Beatmungsgeräte und Blasenkatheter zur Verfügung stehen, dazu neigt, diese häufiger und länger anzuwenden als medizinisch nötig. Dies ist das schlimmstmögliche Szenario: Man verwendet teures Material, und zugleich wächst das Risiko einer Infektion. Auch die übermäßige Verabreichung von Antibiotika könnte mittels standardisierter Protokolle eingeschränkt werden, womit gleichzeitig die Kosten gesenkt würden und das Entstehen einer Resistenz verzögert würde.