Čtenáři okamžitě namítali, že toto zjištění musí být způsobeno nesprávnou kvantifikací či nedostatkem dat u těchto zemí. Náš výsledek od té doby obstál při prověřování i ve zkoušce času, ale prvotní reakce byla výmluvná: statistiky pocházející z rozvojových zemí se zhusta střetají s podezíravostí (a často se k nim vůbec nepřihlíží). Je taková předpojatost oprávněná? V nedávné studii „Proč je růst v rozvojových zemích tak těžké měřit?“ pro Journal of Economic Perspectives jsme se spoluautory zjistili, že není. Navzdory několika silně veřejně probíraným případům manipulace s údaji jsou odhady růstu z rozvojových zemí v průměru stejně spolehlivé jako z vyspělých ekonomik. Jistěže, neexistuje jediná dobře definovaná metrika pro posuzování kvality odhadů růstu určité země. Tradičním přístupem v ekonomické literatuře je však hledat korelaci mezi odhady získanými pomocí různých zdrojů dat. Za pomoci této metody jsme porovnali odhady založené na třech odlišných zdrojích: systému národních účtů (SNÚ), údajích z průzkumů v domácnostech a nově dostupných satelitních datech (hlavně na nočním osvětlení a příležitostně na vegetaci).
Daraufhin erreichten uns sofort Kommentare unserer Leser und Leserinnen, dieses Ergebnis müsse auf eine Fehlmessung oder fehlende Daten für diese Länder zurückzuführen sein. Unser Ergebnis hat inzwischen einer genaueren Prüfung standgehalten, aber die anfängliche Reaktion war aufschlussreich: Statistiken aus Entwicklungsländern werden in der Regel mit Misstrauen betrachtet (und oft sogar ganz abgetan). Ist diese Voreingenommenheit gerechtfertigt? In einem kürzlich erschienenen Beitrag für das Journal of Economic Perspectives mit dem Titel „Why is Growth in Developing Countries so Hard to Measure?” kommen meine Mitautoren und ich zu dem Schluss, dass sie es nicht ist. Mit Ausnahme einiger öffentlichkeitswirksamer Fälle von Datenmanipulation sind Wachstumsschätzungen aus Entwicklungsländern im Allgemeinen genauso zuverlässig wie die aus fortgeschrittenen Volkswirtschaften. Natürlich gibt es kein einheitliches, klar definiertes Kriterium für die Beurteilung der Qualität von Wachstumsschätzungen eines Landes. Der traditionelle Ansatz in der wirtschaftswissenschaftlichen Literatur besteht jedoch darin, nach Korrelationen zwischen Schätzungen zu suchen, die aus verschiedenen Datenquellen stammen. Unter Anwendung dieser Methode haben wir Schätzungen verglichen, die auf drei verschiedenen Quellen beruhen: dem System der Volkswirtschaftlichen Gesamtrechnungen (SNA), Haushaltsumfragedaten und neu verfügbaren Satellitendaten (hauptsächlich über die nächtliche Beleuchtung, gelegentlich auch über die Vegetation).