Oba tyto trendy mají negativní důsledky pro životní prostředí, zejména pak pro biologickou rozmanitost. Podíl opatření zaměřených na rozvoj venkova na rozpočtu společné zemědělské politiky se od roku 1990 zvýšil a v letech 2000–2002 představoval 13 % (což odpovídá 53 EUR na hektar). Na základě přístupových dohod je podíl výdajů na rozvoj venkova v nových 10 přistupujících členských státech v období 2004 a 2006 (12) mnohem vyšší, než ve starších členských státech a představuje zhruba polovinu celkových výdajů (což odpovídá částce 45 EUR na hektar) V absolutních hodnotách je však úroveň výdajů na rozvoj venkova obdobná. Vedle vyššího podílu z celkového rozpočtu na zemědělství je rovněž důležité, aby byly výdaje na rozvoj venkova a zejména na eko-zemědělské programy řádně zacíleny na oblasti s vysokou biologickou rozmanitostí. Zemědělství: Dopad na biologickou rozmanitost Výdaje na rozvoj venkova
Beide Trends haben negative Folgen für die Umwelt, vor allem für die biologische Vielfalt. Der Anteil der Ausgaben für Maßnahmen zur ländlichen Entwicklung an den Haushaltsmi5 eln für die Gemeinsame Agrarpolitik ist seit 1990 stetig angestiegen und machte im Zeitraum 2000 bis 2002 13 % aus (entsprechend 53 Euro/ha). Im Rahmen ihrer Beitri5 svereinbarungen wurde den 10 neuen Mitgliedstaaten ein erheblich höherer Anteil an den Ausgaben für die Entwicklung des ländlichen Raums als den älteren Mitgliedstaaten zugestanden, nämlich etwa die HälA e der Gesamtausgaben (entsprechend 45 Euro/ha) zwischen 2004 und 2006 (12). In absoluten Zahlen liegen die Ausgaben für die Entwicklung des ländlichen Raums jedoch auf gleicher Höhe. Dabei ist es nicht nur wichtig, dass die Ausgaben für die Entwicklung des ländlichen Raums einen höheren Anteil am gesamten LandwirtschaA sbudget erreichen, sondern auch, dass sie, und vor allem die Agrarumweltprogramme, gezielt auf Gebiete mit hoher biologischer Vielfalt ausgerichtet sind. Landwirtschaft: Auswirkungen auf die biologische Vielfalt Ausgaben für die Entwicklung des ländlichen Raums au ms