Veřejné zakázky rovněž vytvořily strategický trh pro výrobky spravedlivého obchodování. HOSPODÁŘSKÉ VELMOCI Světové hospodářské velmoci, jako jsou Čína, Indie, Jižní Korea, Rusko a USA, hrály významnou roli v obchodní agendě EU na rok 2009. Cílem jednání s Čínou, která se uskutečnila v průběhu roku, bylo zřízení fóra pro řešení obchodních záležitostí dříve, než se jimi bude z právního hlediska zabývat WTO. Jedním z výsledků těchto jednání je dohoda o převodu technologií uzavřená mezi evropským výrobcem telekomunikačních zařízení a jeho čínským protějškem. Dále bylo největšímu evropskému výrobci cementu umožněno vyřešit porušování práv k obchodní značce. Evropská unie řešila výzvy a příležitosti související s konsolidací vztahů s Čínou, kde vedl naprosto výjimečný růst zaznamenaný v posledních letech k prud-kému nárůstu bilaterálního obchodu, což způsobilo, že se Čína stala po USA druhým největším obchodním partnerem EU a jejím největším zdrojem dovozu. Z předběžných údajů však vyplývá, že v porovnání s rokem 2008, kdy obchodní výměny představovaly částku 326 miliard EUR, obchod mezi EU a Čínou v roce 2009 klesl, což bylo částečně způsobeno nejen hospodářským poklesem, ale i překážkami bránícími podnikům EU v jejich přístupu na čínské trhy.
Ferner bildet das öffentliche Auftragswesen einen strategischen Markt für fair gehandelte Produkte. GESPRÄCHE MIT CHINA Die globalen Wirtschaftsmächte China, Indien, Südkorea, Russland und die Vereinigten Staaten standen auf der EU­Handelsagenda 2009 weit oben. Das Ziel der Gespräche mit China im Laufe des Jahres bestand darin, ein Forum für die Behandlung von Handelsthemen zu schaffen, bevor es zu Rechtsstreitigkeiten vor der WTO kommt. Zu den Ergebnissen gehörte ein Technologie­transferabkommen zwischen einem europäischen Hersteller von Telekommunikationsausrüstung und seinem chinesischen Pendant. Darüber hinaus wurde einem großen europäischen Zementhersteller geholfen, das Problem einer Markenverletzung zu lösen. Die EU stellt sich den Herausforderungen der Konsolidierung der Beziehungen zu China und nutzt gleichzeitig die sich daraus ergebenden Chancen. Das eindrucksvolle Wachstum in China in den vergangenen Jahren führte zu einer erheblichen Ausdehnung des bilateralen Handels, so dass China nach den USA zum zweitgrößten Handelspartner der EU sowie zur größten Quelle für Importe wurde. Den Prognosen zufolge hat jedoch der Handel zwischen der EU und China im Jahr 2009 nicht mehr den Wert von 2008 (326 Mrd. EUR) erreicht, was zum Teil auf die Wirtschaftskrise zurückzuführen ist, aber auch auf die Beschränkungen, mit denen EU­Unternehmen beim Zugang zum chinesischen