Naopak, tam, kde se má za to, že rizika pro veřejnou bezpečnost jsou mimořádně vysoká, je vyvíjen skutečně velký tlak na přijetí opatření, která nezohledňují práva jednotlivců, 40 — Nejvyšší soud Spojených států, Korematsu v. Spojené státy, 323 U.S. 214, 233-234 (1944) (Murphy, J., separátní votum) (uvozovky vynechány). 39 — Pojem „politická otázka“ byl vytvořen předsedou Nejvyššího soudu Spojených států Taneyem ve věci Luther v. Borden, 48 U.S. 1 (1849), 46-47. Přesný význam tohoto pojmu v rámci Společenství je více než nejasný. Komise dále nerozvedla tento argument, který vznesla při jednání, ale Soudní dvůr by se snad podle ní měl zdržet provedení soudního přezkumu, jelikož neexistují žádná soudní kritéria, na základě kterých by se mohly projednávané věci posoudit. Navíc, i kdyby tomu tak bylo, zejména ve vztahu k jednotlivcům, kteří mají omezený nebo žádný přístup k politickému procesu.
Im Gegenteil, wenn die Risiken für die öffentliche Sicherheit so außergewöhnlich hoch eingeschätzt 40 — United States Supreme Court, Korematsu v. United States, 323 U.S. 214, 233-234 (1944) (Murphy, J., dissenting) (Anführungszeichen innerhalb des Zitats ausgelassen). 39 — Der Ausdruck „politische Frage“ wurde von Chief Justice Taney vom Supreme Court der Vereinigten Staaten in der Rechtssache Luther v. Borden, 48 U.S. 1 (1849), S. 46 und 47, geprägt. Die genaue Bedeutung dieses Begriffs — bezogen auf die Gemeinschaft — ist keineswegs klar. Die Kommission hat das von ihr in der mündlichen Verhandlung vorgetragene Argument nicht weiter vertieft, aber die These lautet wohl, dass der Gerichtshof sich der Ausübung der gerichtlichen Kontrolle zu enthalten habe, da es keine rechtlichen Kriterien gebe, anhand deren die hier erörterten Angelegenheiten beurteilt werden könnten. In derartigen Fällen haben die Gerichte daher ihre Aufgabe, den Grundsatz der Rechtsstaatlichkeit zu gewährleisten, mit erhöhter Wachsamkeit zu erfüllen.