Vědecké chápání dlouhodobých klimatických změn je stále velmi omezené, a ostatně i kdybychom jim rozuměli, jejich dopad na společnost je velmi spletitý. Za čtvrté, zájmy států na řešení této otázky se mohou diametrálně lišit; některé země se na něm významně, jiné jsou oběťmi, přičemž ale oběti a pachatelé nejsou nikdy totožní. Pro ostatní země je nyní zásadním úkolem vypracovat na základě americké vládní studie svůj vlastní „posudek“ o dopadech dlouhodobých klimatických změn na jejich území. Díky zjištěním vědců se lze dobře domnívat, že mnohé tropické oblasti budou globálním oteplováním postiženy mnohem více než oblasti mírného pásma, kam patří Spojené státy či Evropa. Následky globálního oteplování mohou být kruté například pro africké země a Indii, přestože tyto ekonomiky nepřispěly nijak velkým dílem k celkovému problému (vzhledem k tomu, že africké země a Indie spotřebovávají v přepočtu na obyvatele velmi málo energie, přispívají velmi málo k hromadění atmosférického oxidu uhličitého). Některé regiony – převážně v tropickém pásu – mohou v tomto procesu mnoho ztratit, přestože ony samy mají na vzniku těchto problémů jen nepatrný podíl. Je ironií, že právě ty nejchudší země mají nejméně prostředků k vypracování této důležité analýzy.
Die wissenschaftlichen Erkenntnisse des langfristigen Klimawandels sind nach wie vor sehr begrenzt und selbst wenn Probleme erkannt werden, sind die Auswirkungen des Klimas auf die Gesellschaft komplex. Und viertens werden die speziellen Interessen der Nationen bei diesem Problem vorausichtsweise stark auseinanderklaffen. Einige Länder sind die Hauptverursacher des Problems; andere sind die Hauptopfer. Die Opfer und die Verursacher werden in aller Warscheinlichkeit nicht die gleichen sein. Es ist jetzt für andere Länder von höchster Wichtigkeit, dem Beispiel der US-Studie folgend, auch eine "nationale Betrachtung" der Auswirkungen des langfristigen Klimawechsels vorzunehmen. Es gibt gute wissenschaftliche Gründe für die Annahme, dass infolge der globalen Erwärmung viele tropische Regionen gewaltig mehr Zerstörtung erleiden werden als Länder gemäßigter Zonen, wie die USA. Zum Beispiel könnten die Folgen der weltweiten Erwärmung in Afrika und Indien viel deutlicher hervortreten, obwohl ihre Volkswirtschaften nur sehr wenig zum Gesamtproblem beigetragen haben (so verbrauchen Afrika und Indien so wenig Energie pro Kopf, dass sie auch nur wenig zur Vermehrung des atmosphärischen Kohlendioxids beitragen). Einige Regionen – vor allem die Tropen – könnten die grossen Verlierer dieses Prozesses sein, auch wenn sie für sich genommen nur wenig zur Verursachung der Probleme beigetragen haben. Paradoxerweise sind es gerade die ärmsten Länder, die die geringsten Ressourcen haben, um die erforderlichen Analysen durchzuführen.