Zvyšováním počtu učitelů z řad přistěhovalců a/nebo učitelů, kteří absolvovali odbornou přípravu zaměřenou na mezikulturní vzdělávání, se zlepšuje prospěch studentů, očekávání učitelůa celková kvalita vzdělávacího prostředí. Výuka jazyků probíhá v rámci každé běžné hodiny bez ohledu na to, zda jde o literaturu, matematiku či chemii. Výuka vyžaduje mezikulturní dovednosti, zvládání kulturních odlišností ve třídě, schopnosti urovnávat spory, diagnostické dovednosti umožňující odlišit jazykové obtíže od vzdělávacích nedostatků a dovednosti umožňující rozvoj didaktických nástrojů a strategií učení. Učitelé, kteří nejsou řádně připraveni či odborně vyškoleni, aby zvládali výuku v třídách s žáky různých národností, mohou děti s různým rasovým, etnickým, náboženským či sociálním pozadím vnímat méně příznivě a mohou od nich méně očekávat, což zhoršuje vzdělávací výsledky těchto dětí a snižuje jejich sebeúctu. Belgie, Finsko, Nizozemsko, Norsko, Portugalsko a Spojené království například vymezily mezikulturní dovednosti, které si musí učitelé během odborné přípravy osvojit. Patří mezi ně znalost situace žáků z různých kulturních prostředí, vnímání těchto žáků a schopnost řešit vztahy mezi žáky odlišného kulturního původu.
Die Erhöhung der Anzahl von Lehrkräften mit Migrationshintergrund und/oder mit einer Ausbildung in interkultureller Erziehung steigert die Leistungen der Schüler, die Erwartungen der Lehrer und die Qualität der Lernumgebung insgesamt. Das Erlernen von Sprache geschieht in jedem gewöhnlichen Unterricht, gleich, ob Literatur, Algebra oder Chemie unterrichtet wird. Unterricht in der Klasse erfordert interkulturelle Kompetenz, die Bewältigung kultureller Unterschiede in der Klasse, Konfliktlösungsfähigkeiten, diagnostische Fähigkeiten zur Unterscheidung von sprachlichen Schwierigkeiten von Lerndefiziten und Fähigkeiten zur Entwicklung didaktischer Mittel und von Lernstrategien. Lehrer, die für den Umgang mit einer sehr vielfältigen Klasse nicht gut vorbereitet oder ausgebildet sind, haben eine weniger positive Wahrnehmung und geringere Erwartungen an Kinder mit unterschiedlichem rassischem, ethnischem, religiösem oder sozialem Hintergrund, was sich wiederum auf deren schulische Leistungen und Selbstwertgefühl hemmend auswirkt. In Belgien, Finnland, den Niederlanden, Norwegen, Portugal und im Vereinigten Königreich wurden beispielsweise die interkulturellen Kompetenzen, die Lehrer bis zum Abschluss ihrer Ausbildung erwerben müssen, genau beschrieben. Dazu gehören Kenntnisse über die Situation von Schülern mit unterschiedlichem kulturellem Hintergrund, die Wahrnehmung dieser Schüler und die Fähigkeit, mit Beziehungen zwischen Schülern unterschiedlicher kultureller Herkunft umzugehen.