Takové průkopnické projekty se realizují ve Francii, Německu, Nizozemsku, Polsku, Portugalsku, Spojeném království a nejnověji také ve Španělsku. Příklad důležitosti této práce lze najít ve zkušenosti z francouzského průzkumu z roku 2005, jehož součástí byla experimentální stupnice CAST (screeningový test zneužívání konopných drog): v rámci tohoto parametru z předběžné analýzy vyplynulo, že až 16 % osob, které užily konopí v posledním roce, a 58 % každodenních uživatelů by mohlo vykazovat riziko problémového užívání. Časové řady získané z průzkumů mohou vnést světlo do problematiky užívání konopí v Evropě. Jedno ze zjištění odhaluje významné časové rozdíly mezi vlnami popularity v různých zemích pozorovanými u užívání drogy od 60. let 20. století, kdy se droga začala šířit (38). Například údaje ze Švédska (národní zpráva Reitox 2005) dokládají relativně vysokou míru experimentování u branců a studentů v 70. letech, následovanou významným poklesem v letech osmdesátých a poté novým vzestupem popularity drogy v průběhu 90. let až zhruba na úroveň 70. let, po němž následoval propad zaznamenaný v nedávné době. Obdobný fenomén lze pozorovat rovněž v údajích o hlavních drogových vlnách ve Finsku – první v 60. letech a další opět v letech devadesátých. EMCDDA v současnosti úzce spolupracuje s několika členskými státy na vývoji lepšího metodického přístupu k této problematice. Podle hrubého odhadu EMCDDA
Beispielsweise wurde bei der in Frankreich im Jahr 2005 durchgeführten demografischen Erhebung festgestellt, dass für die meisten Menschen (80 %), die mindestens einmal Cannabis probiert haben, 32 % die Droge in den letzten zwölf Monaten und 18 % in den letzten 30 Tagen konsumiert haben. Diese zuweilen als „Fortsetzungsraten“ bezeichneten Anteile variieren von Land zu Land erheblich und werden von einer Reihe von Faktoren wie der historischen Entwicklung des Cannabiskonsums in einem Land und der Zahl der neuen Fälle beeinflusst. Ungeachtet dessen ist davon auszugehen, dass der Anteil der Cannabiskonsumenten, die regelmäßige und langfristige Konsummuster entwickeln, bekannt sein muss, um die möglichen Auswirkungen des Konsums dieser Substanz auf die öffentliche Gesundheit abschätzen zu können. Trotz der Besorgnis über eine mögliche Zunahme des regelmäßigen oder intensiven Cannabiskonsums (36) liegen derzeit nur sehr wenige Daten vor, die eine Untersuchung dieser Frage ermöglichen. Die EBDD bemüht sich gegenwärtig in enger Zusammenarbeit mit mehreren Mitgliedstaaten um die Entwicklung eines besseren methodischen Ansatzes für dieses Thema. Einer von der EBDD im Jahr 2004 auf der Grundlage begrenzter Daten vorgenommenen groben Schätzung zufolge konsumiert etwa 1 % der erwachsenen Europäer,