Úspěch mezinárodních jednání tedy bude záviset na tom, jak jednotlivé strany – a občané, které zastupují – vnímají několik stěžejních principů rovnosti, zejména historickou zodpovědnost a rovná práva na obyvatele. Z dosavadních jednání je už dnes zřejmé, že otázky dlouhodobé spravedlnosti nejsou dostatečně řešeny. Při uplatnění faktického dvoukolejného principu z našeho uhlíkového Giniho koeficientu vyplývá, že mezi bohatými a chudými zeměmi se stále vede spor o plných 70% globálního uhlíkového rozpočtu. Ukáže-li se, že je příliš obtížné dosáhnout dohody na principu zásadní spravedlnosti, pak by základ pro určitý minimální konsensus mohla představovat alespoň shoda na tom, že některé uhlíkové Giniho koeficienty jsou jednoduše příliš extrémní, než aby byly spravedlivé.
Der Erfolg internationaler Verhandlungen wird davon abhängen, wie die Verhandlungspartner – und die von ihnen repräsentierten Bürger – zu einigen entscheidenden Gleichheitsprinzipien stehen, insbesondere zur historischen Verantwortung und zu gleichen Pro-Kopf-Rechten. Bereits jetzt ist klar, dass in den Verhandlungen langfristige Gleichheitsaspekte nicht angemessen berücksichtigt werden. Wenn das De-Facto-Bestandsschutzprinzip mit berücksichtigt wird, zeigt unser Kohlenstoff-Gini-Koeffizient an, dass immer noch 70% des weltweiten Kohlenstoff-Budgets zwischen den reichen und den armen Ländern umstritten ist. Wenn sich eine Vereinbarung über ein substanzielles Gleichheitsprinzip als zu schwierig herausstellt, könnte die Grundlage für einen Minimalkonsens durch eine Einigung darüber erreicht werden, dass manche Kohlenstoff-Gini-Koeffizienten einfach zu extrem sind, um fair sein zu können.