Například Japonsko a Jižní Korea rozšířily veřejné služby ve svých rychle rostoucích městských oblastech, aniž musely omezit mobilitu. A jak poznamenává zpráva Světové banky a DRC, Čína může udělat totéž, pokud naváže veřejné služby na místo bydliště, nikoliv na místo původu. Budou-li se navíc děti přistěhovalců moci připojit ke svým rodičům ve městech a získat dobré vzdělání, bude mít i příští generace vyšší šanci uniknout chudobě. Usnadnění migrace by nejen otevřelo příležitosti ve městech, ale současně by urychlilo transformaci zemědělství, poněvadž zbylí zemědělští pracovníci by si museli osvojit nové schopnosti, aby zvýšili svou produktivitu a mzdy. Mají-li však být skutečně zavedeny pozemkové reformy a změny chu-kchou, musí se reformovat čínský fiskální systém. Silnější pozemková práva pro zemědělce připraví městská zastupitelstva o příjmy z konverze půdy, potřebné pro zajištění veřejných služeb pro nové přistěhovalce. A větší migrace bude znamenat vyšší poptávku po těchto službách. Města proto budou muset najít nové zdroje příjmů.
Japan und Südkorea beispielsweise konnten die öffentlichen Dienstleistungen in ihren schnell wachsenden Stadtgebieten ausweiten, ohne die Mobilität einzuschränken. Wie der Bericht der Weltbank und des DRC zeigt, kann auch China dies erreichen, indem die öffentlichen Dienstleistungen nicht mehr mit dem Heimatort, sondern mit dem Wohnsitz verknüpft werden. Darüber hinaus sollten Migrantenkinder zu ihren Eltern in die Stadt ziehen und eine gute Ausbildung erhalten können. So würde auch die nächste Generation eine bessere Chance erhalten, der Armut zu entkommen. Das Erleichtern der Migration würde nicht nur in den Städten neue Möglichkeiten eröffnen, sondern auch den Wandel der Landwirtschaft beschleunigen, da die abnehmende Zahl verbleibender Landarbeiter neue Fähigkeiten entwickeln müssten, um Produktivität und Löhne zu steigern. Um Land- und hukou-Reformen durchführen zu können, muss allerdings auch Chinas Fiskalsystem reformiert werden. Bessere Landrechte für Bauern entziehen den städtischen Behörden ihre Landunwandlungseinnahmen, die sie zur Bereitstellung öffentlicher Dienstleistungen für neue städtische Migranten benötigen. Und mehr Migration bedeutet höhere Nachfrage nach diesen Leistungen. Die Städte müssen daher neue Einnahmequellen finden.