V mnoha případech mají lidé, kteří budou klimatickými změnami pravděpodobně trpět nejvíce – například chudí občané –, nejhorší přístup ke spolehlivé a účinné primární zdravotní péči včetně nejzákladnějších služeb. S pokračujícími klimatickými změnami se důsledky takových slabin budou zhoršovat. A navíc se zkombinují s dalšími globálními trendy, především s urbanizací. Očekává se, že do roku 2050 budou v městských oblastech bydlet dvě třetiny světové populace – to je o 2,5 miliardy víc lidí než dnes. Tak rychlá urbanizace – zčásti tažená faktory, jako jsou chudoba, konflikty a samozřejmě i klimatické změny – zhorší riziko epidemických i endemických onemocnění. Vyšší hustota obyvatel usnadňuje nákazu a zvýšené znečištění životního prostředí a zatížení veřejné kanalizace může vést k respiračním onemocněním (jako je zápal plic) a k průjmovým onemocněním (rotaviru či choleře).
In vielen Fällen mangelt es diejenigen, die – wie die Armen – die Hauptlast des Klimawandels tragen müssen, auch noch an verlässlicher und effektiver gesundheitlicher Erstversorgung, und sie müssen sogar auf die grundlegendsten Hilfsleistungen verzichten. Schreitet der Klimawandel weiter voran, werden sich die Folgen solcher Schwachpunkte noch verschlimmern. Dazu tragen auch noch andere weltweite Trends bei, bei denen die Urbanisierung an erster Stelle steht. Bis 2050 werden vermutlich zwei Drittel der Weltbevölkerung in Stadtgebieten leben – 2,5 Milliarden mehr als heute. Durch eine derart schnelle Urbanisierung, bei der Faktoren wie Armut, Konflikte und natürlich der Klimawandel eine Rolle spielen, wird sich das Risiko von Epidemien und endemischen Krankheiten noch verstärken. Höhere Bevölkerungsdichten verstärken die Ansteckung, und stärkere Verschmutzung und Druck auf die öffentlichen sanitären Einrichtungen haben Atemwegsinfektionen (wie Lungenentzündung) und Durchfallerkrankungen (wie Rotavirus oder Cholera) zur Folge.