OECD odhaduje, že splnění všech 17 CUR, které se skládají ze 169 konkrétních rozvojových met, by stálo 3,3-4,5 bilionu dolarů ročně – to se zhruba rovná výši letošního federálního rozpočtu Spojených států a dalece převyšuje téměř 132 miliard dolarů, které byly loni celosvětově vynaloženy na zahraniční rozvojovou pomoc. Jen zajištění všeobecného základního vzdělávání by vyžadovalo přinejmenším 17 miliard dolarů dodatečných výdajů ročně a mezivládní komise Valného shromáždění OSN odhaduje, že k vykořenění chudoby by celosvětově byly nutné roční investice do infrastruktury ve výši 5-7 bilionů dolarů. Pravda, odhady se různí, protože si nikdo není úplně jistý, kolik budou CUR stát. Přitom není pravděpodobné, že by dárcovské země v brzké době přistoupily k významným zvýšením rozvojového financování. Ve Spojeném království voliči chtějí porušit dřívější závazek v oblasti zahraniční pomoci – ve výši 0,7 % HDP – o rozdíl v poměru dvou ku jedné. Ve Spojených státech republikánský prezidentský kandidát Donald Trump řekl, že federální vláda by měla „přestat posílat zahraniční pomoc zemím, které nás nenávidějí“.
Die OECD schätzt, dass die Kosten für die Umsetzung aller 17 Ziele nachhaltiger Entwicklung, die 169 spezifische Entwicklungsziele umfassen, bei 3,3-4,5 Billionen Dollar jährlich liegen würden – also etwa dem Bundeshaushalt der Vereinigten Staaten entsprechen und viel höher wären als die beinahe 132 Milliarden Dollar, die im letzten Jahr weltweit für Entwicklungshilfe ausgegeben wurden. Tatsächlich wären allein für eine universelle Grundschulausbildung mindestens 17 Milliarden Dollar an zusätzlichen jährlichen Ausgaben erforderlich und ein zwischenstaatlicher Ausschuss der UN-Generalversammlung schätzt, dass man zur Ausrottung der Armut weltweit jährliche Infrastrukturinvestitionen in der Höhe von 5-7 Billionen Dollar tätigen müsste. In Wahrheit schwanken diese Schätzungen, weil niemand genau weiß, wie viel die Umsetzung der Ziele nachhaltiger Entwicklung wirklich kosten würde. Unterdessen ist es unwahrscheinlich, dass die Geberländer ihre Auslandshilfebudgets in absehbarer Zukunft substanziell erhöhen. In Großbritannien wollen zwei Drittel der Wähler von einer Auslandshilfezusage im Ausmaß von 0,7 Prozent des BIP abrücken. In den Vereinigten Staaten sagte der republikanische Präsidentschaftskandidat Donald Trump, dass die US-Bundesregierung „die Auslandshilfe für Länder, die uns hassen, einstellen“ sollte.