Z tohoby vyplývalo zvýšení poměru závislých lidí v důchodovém věku (tj. poměr populace ve věku65 let a více vůči populaci ve věku od 15 do 64 let) z přibližně 26 % v roce 2005 na přibližně30 % v roce 2015 a na více než 52 % v roce 2050, což představuje celkové zvýšení přibližně o26 procentních bodů v období let 2005 až 2050. Takový demografický posun bude mít hluboký vliv na ekonomiky eurozóny. Například strukturanabídky pracovních sil se změní v důsledku změny podílu starších pracovníků a nabídkapracovních sil může dokonce zaznamenat pokles, pokud budou pracovníci i nadále odcházetdo důchodu předčasně a na trh práce vstoupí příliš málo nových pracovníků, kteří by nahradility, kteří jej opouštějí. Předpokládané snižování populace v produktivním věku bude vyvíjet tlakna oslabování tempa růstu potenciálního produktu v eurozóně, pokud je nebude možnékompenzovat intenzivnějším působením jiných růstových faktorů, jako například vyššímpodílem zapojení do trhu práce, produktivitou práce a/nebo produktivním využíváním jinýchzdrojů, jako například kapitálu. Probíhaly určité diskuse o rozsahu, v němž by migrace mohlapřispět ke zvýšení nabídky pracovních sil. Veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péčise podle předpokladů zvýší v důsledku pokroku v oblasti zdravotnických technologií a
Die meisten Studien deuten darauf hin, dass Migration bei der Bewältigung der demographischen Herausforderungen in Europa aufgrund von Sachzwängen und politischen Einschränkungen und in Anbetracht der im Verhältnis zur Größenordnung des Bevölkerungsproblems relativ geringen Anzahl potenzieller Migranten vermutlich nur eine kleineund vorübergehende Rolle spielen wird. Auch die Finanzierung von Sozialversicherungssystemen – vor allem die der umlagefinanzierten Altersversorgungssysteme – ist zunehmend gefährdet, da die Quote der Rentenempfängerim Verhältnis zu den Beitragszahlern der Altersversorgungs- und Gesundheitssysteme steigt.Die staatlichen Ausgaben für das Gesundheits- und Pflegewesen werden sich angesichts desanhaltenden medizintechnischen Fortschritts und der mit der Zahl älterer Menschen zunehmenden Nachfrage nach diesen Dienstleistungen – möglicherweise beträchtlich – erhöhen. Die Arbeitsgruppe „Alterung“ des Ausschusses für Wirtschaftspolitik der Europäischen Kommission schätzt, dass in den meisten Euro-Ländern bis 2050 demographisch bedingte Mehrkostenfür gesetzliche Altersversorgungssysteme in der Größenordnung von 3 % bis 6 % des BIP anfallen werden. Bedingt durch die steigenden Ausgaben im Gesundheits- und Pflegewesenkönnten noch weitere 2 % bis 4 % hinzukommen. Der demographische Wandel könnte sich auch in den Immobilienpreisen niederschlagen, da die langfristige Nachfrage nach Eigenheimen unter anderemvon der Anzahl der Haushalte in einem Wirtschaftsraum abhängt.