Jak bude hrozba plynoucí ze změny klimatu vysvítat, financování reakce na její dopady bude čím dál důležitější. Vyspělé země se zavázaly, že do roku 2020 uvolní pro rozvojové země sto miliard dolarů ročních finančních toků, ale zapotřebí je mnohem víc. Především je nezbytné finanční výzvu, již přináší změna klimatu, zasadit do širšího kontextu zelené ekonomiky a udržitelného rozvoje. Úkolem těch, kdo jsou pověřeni řízením finanční soustavy, je umožnit řádný přechod od vysokouhlíkových investic k nízkouhlíkovým a od zranitelných aktiv k odolným. Podle iniciativy New Climate Economy bude na globální infrastrukturní investice do roku 2030 vynaloženo 89 bilionů dolarů – přičemž chceme-li zajistit, aby byly nízkouhlíkové a odolné, bude potřeba dalších 4,1 bilionu dolarů.
Während die Bedrohung durch den Klimawandel offensichtlicher wird, wird die Finanzierung der Reaktion auf ihre Auswirkungen immer wichtiger. Die entwickelten Länder haben sich verpflichtet, bis 2020 jährlich Finanzströme von 100 Milliarden US-Dollar an Entwicklungsländer weiterzuleiten, aber es wird sehr viel mehr benötigt. Vor allem ist es wichtig, die finanzielle Herausforderung des Klimawandels in den breiteren Zusammenhang einer grünen Wirtschaft und nachhaltigen Entwicklung zu stellen. Die Aufgabe für diejenigen, die das Finanzsystem regulieren, wird darin bestehen, den Übergang von einer kohlenstoffintensiven hin zu einer kohlenstoffarmen Investition und von anfälligen hin zu belastbaren Vermögenswerten zu gestalten. Die New Climate Economy-Initiative hat ausgerechnet, dass 89 Billionen US-Dollar bis 2030 für die globale Investition in Infrastrukturen ausgegeben werden, darüber hinaus werden 4,1 Billionen US-Dollar benötigt, um diese Investitionen kohlenstoffarm und belastbar zu machen.