V dnešních továrních farmách jsou však březí prasnice chovány v bednách tak úzkých, že se nemohou otočit, ba ani učinit více než jeden krok dopředu či dozadu. Leží na holém betonu bez slámy či jakékoliv jiné formy podestýlky. Selata jsou matce co nejrychleji odebrána, aby mohla prasnice rychle znovu otěhotnět, ale přitom až do porážky nikdy neopustí vepřín. Obhájci těchto produkčních metod argumentují tím, že jde o politováníhodnou, ale nezbytnou reakci na poptávku stále lidnatější populace po jídle. Na druhé straně: pokud uvězníme zvířata do továrních farem, musíme pro ně pěstovat potraviny. Většinu energie z těchto potravin přitom zvířata spálí pouze k dýchání a udržování tělesné teploty, takže nakonec získáme jen drobný zlomek – ne více než třetinu, a někdy dokonce pouhou desetinu – z hodnoty potravin, jimiž je krmíme. Naproti tomu pasoucí se krávy požírají jídlo, které lidé nedokážou strávit, což znamená, že zvyšují množství potravin dostupných lidem. Je tragédií, že země jako Čína a Indie s rostoucí prosperitou kopírují západní metody a zavírají zvířata do obrovských průmyslových farem, kde mají zajišťovat více masa a vajec pro stále početnější střední třídu.
In den landwirtschaftlichen Industriebetrieben von heute werden trächtige Sauen in Kastenständen gehalten, die so eng sind, dass sich die Tiere nicht einmal umdrehen oder mehr als einen Schritt vor und zurück bewegen können. Sie liegen ohne Stroh oder einer anderen Unterlage auf nacktem Beton. Die Ferkel werden der Muttersau so schnell wie möglich weggenommen, so dass sie wieder trächtig werden kann. Bis zum Schlachttermin verlassen die Schweine niemals ihren Stall. Verteidiger derartiger Produktionsmethoden argumentieren, dass diese Zustände zwar bedauerlich, aber notwendig seien, um die wachsende Bevölkerung mit Nahrung zu versorgen. Das Gegenteil trifft zu: Wenn wir Tiere in Tierfabriken einsperren, müssen wir für sie Futter anbauen. Die Tiere verbrennen die meiste Nahrungsenergie, um zu atmen oder um ihre Körpertemperatur aufrecht zu erhalten. Wir erhalten am Ende daher nur einen kleinen Teil – nicht mehr als ein Drittel und manchmal auch nur ein Zehntel - jenes Nährwertes, den wir an sie verfüttern. Im Gegensatz dazu fressen Kühe auf der Weide Nahrung, die wir nicht verdauen können. Das bedeutet, dass sie das für uns verfügbare Nahrungsangebot vergrößern. Es ist eine Tragödie, dass Länder wie China und Indien mit zunehmendem Wohlstand die westlichen Methoden nachahmen und Tiere in riesige Tierfabriken pferchen, um mehr Fleisch und Eier für ihre wachsende Mittelschicht zu produzieren.