Pokud, jak říká Všeobecná deklarace lidských práv, se “všichni lidé rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv,“ neměli bychom být schopni tak i nadále žít? Počítat, co se v rozvoji počítá NEW YORK – Prizmatem většiny lidí se „rozvoj“ nejlépe měří kvantitou změn – třeba přírůstky průměrného příjmu, střední délkou života či roků strávených ve škole. Index lidského rozvoje (HDI), kompozitní měřítko celostátního pokroku, na nějž dohlíží má kancelář v Rozvojovém programu OSN, spojuje všechny tři statistické údaje, aby země seřadil ve vzájemném srovnání. Mnozí si ale neuvědomují, že taková měřítka jsou sice užitečná, ale nepostihují vývoj ve všech souvislostech. Abychom skutečně porozuměli míře vyspělosti země, musíme také vědět, jak se pokrok promítá do lidských životů. A k takovému pochopení je zapotřebí brát v úvahu kvalitu vykazovaných změn.
Wenn, wie es in der Allgemeinen Erklärung der Menschenrechte steht, „alle Menschen frei und gleich an Würde und Rechten geboren sind”, sollten wir es schaffen weiterhin in diesem Sinne zu leben. Maßstäbe der menschlichen Entwicklung NEW YORK – Die meisten würden sagen, „Entwicklung“ lässt sich am besten anhand der Quantität der Veränderungen messen – etwa Zuwächse beim Durchschnittseinkommen, bei der Lebenserwartung oder bei den Schuljahren. Mein Büro beim Entwicklungsprogramm der Vereinten Nationen (UNPD) ist für den Index der menschlichen Entwicklung (Human Development Index, HDI) zuständig, der alle drei Statistiken berücksichtigt und den nationalen Fortschritt einzelner Länder vergleicht. Was viele Menschen sich nicht klarmachen ist, dass solche Messgrößen zwar nützlich sind, aber längst nicht alles sagen. Um zu verstehen, wie entwickelt ein Land ist, müssen wir auch erfassen, wie sich der Fortschritt auf das Leben der Menschen auswirkt. Und um das zu verstehen, müssen wir die Qualität der Veränderungen berücksichtigen.