Existují zde samozřejmě jistá krátkodobá rizika, například určité ztráty ekonomického růstu, či dokonce recese, například v takových ekonomických sektorech, jako je zemědělství nebo textilnictví. Přesto by měly být bohaté země, skrze vzdělávací programy a díky náskoku, kterého dosáhly v oblasti know-how, schopny nalézt své nové komparativní výhody pro výrobky, které produkují. Neboť jsou to inovace, které vytvářejí bohatství a přinášejí zaměstnanost, navzdory (či spíše díky) konkurenci ze strany chudých zemí. A zvýšení bohatství v bohatých zemích pomáhá rovněž chudým zemím, když zvyšuje poptávku po jejich zboží. Ovšem na tento mocný a v pravdě kouzelný kruh nepřátelé globalizace stále pohlížejí jako na kruh veskrze bludný, podporující vykořisťování těch chudých a zranitelných. A to je právě moment, kdy do diskuse vstupují otázky universálních principů spravedlnosti a lidských práv.
Es besteht sicherlich in solchen Sektoren wie der Landwirtschaft oder der Textilindustrie kurzfristig das Risiko eines zurückgehenden Wachstums, vielleicht einer Rezession. Reiche Länder sollten aber - durch Ausbildung und, darauf basierend, auf Know-how - in der Lage sein, sich neue komparative Vorteile zu verschaffen für das, was sie produzieren. Denn Innovation schafft Wohlstand und Arbeitsplätze, trotz - oder eher wegen - der Konkurrenz armer Länder. Und mehr Wohlstand in reichen Ländern hilft den Armen, da die Nachfrage nach ihren Waren steigt. Dieser Tugendkreis wird von den Gegnern der Globalisierung tatsächlich als teuflisch betrachtet, begünstigt er doch die Ausbeutung der Armen und Schwachen. Und genau hier stellt sich die Frage nach den universellen Prinzipien von Gerechtigkeit und Menschenrechten.