Ani u jediného klimatického modelu však neexistuje průběh, který by ukazoval, že by na tom byl některý region vlivem mírné intervence hůř. Velký pozitivní aspekt, měřený v bilionech dolarů, navíc stojí v kontrastu k nízkým přímým nákladům – v jednotkách miliard za nasazení v plném rozsahu. Modifikace albeda je skutečně tak laciná, že přímé náklady rozhodujícím faktorem nebudou. Spíše půjde o vyvážení proti sobě stojících rizik – a jeho vyhodnocení vyžaduje další výzkum. Vzhledem k nedostatku znalostí nebude nikdo soudný naléhat, aby se modifikace albeda realizovala dnes. Nedávalo by ale smysl přehlížet její potenciál. Nikdo by přece neargumentoval, že máme ustoupit od výzkumu slibného léku proti rakovině, protože je neprověřený. Národní akademie věd USA ve zprávě z roku 1983 poprvé poukázala na možnost, kterou tehdy popsala jako „modifikaci klimatu“.
Allerdings geht aus keinem einzigen Klimamodell hervor, dass es irgendeiner Region aufgrund einer maßvollen Intervention insgesamt schlechter ergehen würde. Außerdem stehen den umfangreichen, in Billionen Dollar messbaren Vorteilen geringe direkte Kosten gegenüber – diese liegen bei vollständigem Einsatz der Technik im einstelligen Milliardenbereich. Tatsächlich ist die Veränderung des Albedo derart billig, dass direkte Kosten keine entscheidende Frage darstellen. Vielmehr handelt es sich um einen Zielkonflikt der Risiken – dessen Bewertung weitere Forschungen erfordert. Angesichts mangelnder Forschungsergebnisse würde kein vernünftiger Mensch heute auf den Einsatz der Albedo-Veränderung drängen. Aber es hätte auch keinen Sinn, ihr Potenzial außer Acht zu lassen. Schließlich würde auch niemand argumentieren, dass wir die Erforschung eines vielversprechenden Krebsmedikaments aufgeben, weil seine Wirkung nicht bewiesen ist. In einem Bericht aus dem Jahr 1983 lenkte die amerikanische National Academy of Sciences die Aufmerksamkeit erstmals auf die von ihr so bezeichnete „Klimamodifikation“.