Proto klíčová témata iniciativy Leader zahrnovala rozvoj svépomoci, aby obyvatelé venkova získali dovednosti pro řízení a plánování projektů, spolufinancování integrovaného rozvoje venkova, například cestovního ruchu, řemesel a odvětví agromarketingu a provádění politiky posilování identity pro pozvednutí významu uvedených oblastí. Ačkoli jsou první dvě opatření relativně přímočará, uznává se v druhém z nich, že mnohé tradiční hodnoty a kultura venkovských oblastí jsou ohroženy. Pozitivněji vyznívá fakt, že se v Evropě rozvíjí nové specifické trhy, které by mohly být využity ve prospěch venkovských oblastí a jejich obyvatel. Jak zdůraznili akademičtí pracovníci Peck a Tickell v roce 1994, nejběžnější taktikou, kterou místní oblasti reagovaly na globalizaci, bylo „obětovat místní globálnímu“ a prostřednictvím konkurenčních strategií přilákat stále mobilnější (veřejné i soukromé) investice. Jakákoli dlouhodobá kontrola projektů podporovaných iniciativou Leader ukáže, že program Leader sám se stal hlavní hybnou silou rozvoje, podpory a komerčního využití těchto „méně mobilních“ zdrojů. Zvláště důležité byly projekty v rámci programu Leader, které posílily místní identitu a sebeúctu (kulturní kapitál), například prostřednictvím rozvoje regionálních produktů a používání jejich místního označení, propojily místní odvětví, která byla dříve vzájemně izolována, například zemědělství a cestovní ruch, přispěly ke komerčnímu využití kulturních aktiv a aktiv v oblasti životního prostředí, například přírodních parků a kulturních festivalů, vyvinuly nové aplikace informačních a komunikačních technologií a oživily konkrétní tradiční lokální dovednosti, například stavbu lodí nebo výstavbu kamenných zdí, a začlenily je do programů vzdělávání mládeže nebo rozvoje turistického ruchu2.
Zu den wichtigsten Leader-Konzepten gehörten daher: die Entwicklung der Fähigkeit zur Selbsthilfe, um den Menschen die notwendigen Fertigkeiten zur Verwaltung und Planung von Projekten zu vermitteln; die Konanzie-rung einer integrierten ländlichen Entwicklung, beispielsweise in den Bereichen Tourismus, Handwerk und Agrarmarketing; und die Unterstützung von identitätsfördernden Maßnahmen, um das Image der Gebiete zu stärken. Mit den ersten beiden Maßnahmen wurden relativ klare Ziele verfolgt, mit der dritten Maßnahme wurde der Erkenntnis Rechnung getragen, dass viele traditionelle Werte und die Kultur des ländlichen Raums bedroht sind. Leader erkannte aber auch eine positive Seite dieser Entwicklung, nämlich, dass in Europa „Nischen“-Märkte entstehen, die zumVorteil der ländlichen Gebiete und ihrer Bevölkerung besetzt werden können. Unter Leader I und II konnten drei Arten von Maßnahmen gefördert werden. Erstens die technische Unterstützung der ländlichen Entwicklung, einschließlich Ausbildungs- und Unterstüt-zungsmaßnahmen für Beschäftigung, ländlichen Tourismus, kleine Unternehmen, Handwerksbetriebe, lokale Dienstleistungen und Agrarmarketing. Drittens Maßnahmen zum Aufbau eines Netzwerks auf EU-Ebene, um die Leader-Gruppen zu vernetzen. Besonders wichtig waren dabei Leader-Projekte, die das Ziel verfolgten, die lokale Identität und das Selbstwertgefühl (das kulturelle Kapital) zu stärken, zum Beispiel durch die Entwicklung regionaler Erzeugnisse und lokaler Marken; lokale Sektoren zu vernetzen, zwischen denen zuvor keine Verbindung bestanden hatte; kulturelle und natürliche Ressourcen, wie beispielsweise Naturparks und Kulturfestivals, kommerziell zu ver-werten; neue Anwendungsbereiche für Informations- und Kom-munikationstechnologien zu entwickeln und für die Region typische Fertigkeiten wie den Bootsbau oder die Errichtung von Trockenmauern wiederzubeleben und in die Ausbildung von Jugendlichen zu integrieren oder für den Tourismus zu nutzen (2).