Drtivá většina rozvojových zemí – včetně Číny a Brazílie – je však s novým režimem spokojena. Nelze si tedy představit, že by došlo k obnovení binárního modelu – a země, které se stavěly proti této změně, to vědí, což vysvětluje, proč se v závěrečných dvou dnech vedly v Limě tak urputné boje. Konference v Limě ukázala, jak obtížná budou navzdory nedávnému optimismu v otázce globálního pokroku pařížská jednání v roce 2015. V podstatě však padlo jedno vysoce závažné rozhodnutí: opuštění striktního dělení států na rozvinuté a rozvojové vydláždí cestu k dohodě, kterou mohou podepsat všechny země včetně USA a Číny. Meze extrémní koronavirové měnové politiky LONDON – V důsledku pandemie COVID-19 se zhroutil výstup, a tak si mnozí kladou otázku, kam až lze na podporu ekonomiky napnout měnovou politiku. Pro Federální rezervní systém USA zřejmě představují účinnou mez záporné úrokové sazby, nejen proto, že je taková politika technicky neproveditelná, ale i proto, že by byla politicky nepřijatelná. Přesto se zdá, že pro Evropskou centrální banku (ECB) a její protějšky v Británii (BOE) a Japonsku (BOJ) žádná mez neexistuje.
Aber die überwiegende Mehrheit der Entwicklungs- und Schwellenländer – darunter China und Brasilien – sind mit der neuen Methodik zufrieden. Daher scheint eine Neuauflage des binären Modells undenkbar – was auch die Länder wissen, die sich gegen die Veränderungen gestellt haben. Deshalb waren die Auseinandersetzungen in den letzten zwei Tagen in Lima auch so heftig. Die Lima-Konferenz hat gezeigt, wie hart die Verhandlungen im nächsten Jahr in Paris trotz des jüngsten Optimismus über weltweite Fortschritte sein werden. Aber eine höchst bedeutsame Entscheidung wurde nun endgültig getroffen. Der Wegfall der strikten Unterscheidung zwischen entwickelten und nicht entwickelten Ländern macht den Weg frei für ein Abkommen, das alle Länder unterzeichnen können, einschließlich der USA und China. Die Grenzen der extremen COVID-Geldpolitik LONDON – Angesichts des durch die COVID-19-Pandemie bedingten Produktionseinbruchs fragen sich viele, wie weit sich die Geldpolitik strecken lässt, um die Wirtschaft zu stützen. Für die US Federal Reserve scheinen Negativzinsen eine faktische Grenze darzustellen – nicht, weil eine derartige Maßnahme technisch nicht machbar wäre, sondern weil sie politisch nicht akzeptabel wäre. Doch für die Europäische Zentralbank, die Bank von England und die Bank von Japan scheint es keine Grenze zu geben.