Ve většině případů tedy existuje důvod k naději, že volební změny a politické otřesy dají vzniknout umírněným vládám, jejichž oddanost tržně orientovaným politikám bude povlovně posouvat tamní ekonomiky správným směrem. Rizika by se samozřejmě neměla brát na lehkou váhu. Rozvíjející se ekonomiky jsou dnes křehčí a kolísavější než v nedávné minulosti. Strukturální reformy přinášejí nutnost zaplatit krátkodobé náklady kvůli dlouhodobějším přínosům. Mezi tvůrci politik v Rusku, Venezuele a Argentině, ba i v Brazílii, Indii a Jižní Africe, má silnou podporu onen typ státního kapitalismu, jejž ztělesňuje Čína. Na vzestupu je zdrojový nacionalismus, stejně jako odpor vůči volnému obchodu a příchozím přímým zahraničním investicím.
In den meisten Fällen besteht also Grund zur Hoffnung, dass wahlbedingte Veränderungen und politische Umbrüche gemäßigte Regierungen hervorbringen werden, deren Bekenntnis zu einer marktorientierten Politik ihre Volkswirtschaften kontinuierlich in die richtige Richtung bewegen wird. Natürlich sollte man die Risiken nicht aus den Augen verlieren. Die Schwellenvolkswirtschaften sind heute fragiler und schwankungsanfälliger als in jüngster Vergangenheit. Strukturreformen erfordern die Übernahme kurzfristiger Kosten, um langfristig zu profitieren. Ein Staatskapitalismus wie in China hat starke Anhänger unter den politischen Entscheidungsträgern in Russland, Venezuela und Argentinien, und selbst in Brasilien, Indien und Südafrika. Der Ressourcennationalismus gewinnt an Kraft, und dasselbe gilt für die Gegenreaktion auf den Freihandel und Zuströme ausländischer Direktinvestitionen.