Tato nová infrastruktura posílí ceny nemovitostí v Barra da Tijuca, leč neudělá nic pro zlepšení příšerné dopravy v ulicích Ria. Pro většinu pracujících v Riu, žijících severně a západně od centra, bude dojíždění stejně těžké jako doposud. Podobných příkladů je řada. Město vybudovalo nové golfové hřiště na chráněných mokřadech v přírodní rezervaci Marapendi, což naruší zdejší ekosystém a zlikviduje obrovská množství vody – v Riu drahocenného přírodního zdroje. Město také zřídilo vyhrazené silniční pruhy pro autobusy mezi dějišti olympiády; to sice usnadní přesuny činitelům MOV, ale všem ostatním to přinese další dopravní zahlcení nově zúžených silnic. Vedle neúčelné a škodlivé infrastruktury si olympijské hry v Riu vyžádaly lidskou daň. Aby získala prostor pro 32 sportovišť, olympijskou vesnici pro sportovce, vysílací a mediální centra, slavnostní zelenou plochu a aby zkrášlila vzhled okolí, radnice v Riu od roku 2009, kdy bylo konání olympiády městu přiznáno, vystěhovala víc než 77 000 obyvatel z chudinských čtvrtí nazývaných favely.
Diese neue Infrastruktur heizt zwar die Immobilienpreise in Barra da Tijuca an, trägt aber nicht dazu bei, Rios schlimmen Straßenverkehr zu entlasten. Für den Großteil der Arbeitnehmer von Rio, die nördlich oder westlich der Innenstadt leben, ist die Fahrt zur Arbeit genauso beschwerlich wie immer. Beispiele wie dieses finden sich reichlich. Die Stadt hat einen neuen Golfplatz in den geschützten Feuchtgebieten des Marapendi-Naturparks gebaut. Dieses Projekt entwertet das das Ökosystem und verbraucht enorme Mengen Wasser – in Rio eine ziemlich knappe Ressource. Auch wurden zwischen den Sportstätten separate Busspuren eingerichtet, die zwar den IOC-Funktionären die Fahrt erleichtern, für alle anderen aber zu engeren Straßen und damit zu mehr Verstopfung führen. Neben der sinnlosen und zerstörerischen Infrastruktur kosten die Spiele in Rio einen hohen menschlichen Preis. Um Platz für die 32 Sportstätten, das Olympische Dorf der Athleten, das Übertragungs- und Medienzentrum, die zeremoniellen Grünflächen und die Verschönerung der umliegenden Landschaft zu schaffen, hat Rios Stadtverwaltung seit 2009, als sie den Zuschlag für die Spiele erhielt, über 77.000 Bewohner aus Barackensiedlungen oder Favelas vertrieben.