Současné zaměření na průtrž mračen v Řecku je pochopitelné. Politici by se však tímto tématem neměli nechat unést natolik, aby nebyli připraveni na zbylé dvě možné bouře – a zejména na daleko znepokojivější možnost, že všechny splynou v jedinou ničivější bouřku. Vedoucí evropští představitelé musí okamžitě začít jednat, aby tato rizika minimalizovali, jinak brzy zjistí, že jejich přístřešky před blížícím se extrémním počasím neobstojí. Řecká závislost na pomoci NEW YORK – Pokračující řecká dluhová sága je tragická z mnoha důvodů, v neposlední řadě i kvůli faktu, že vztah této země k věřitelům připomíná vztah mezi rozvojovým světem a dobročinným sektorem. Několikeré po sobě jdoucí sanace Řecka totiž obsahují mnohé z týchž patologických jevů, které už desítky let poznamenávají rozvojovou agendu – včetně dlouhodobých politických důsledků, které finanční trhy ani řecký lid zatím plně nepochopili. Stejně jako v případě jiných programů pomoci došlo k transferu stamiliard dolarů z bohatších ekonomik do ekonomiky mnohem chudší, a to s negativními, byť nezamýšlenými důsledky.
Der aktuelle Schwerpunkt auf die Probleme Griechenlands ist verständlich. Doch die Politiker sollten sich davon nicht so sehr ablenken lassen, dass sie es versäumen, sich auf die beiden anderen möglichen Stürme vorzubereiten – und auf die viel besorgniserregendere Möglichkeit, dass diese zu einem einzigen verheerenden Orkan verschmelzen. Europas Führungen müssen jetzt handeln, um die Risiken zu minimieren; sonst werden sie möglicherweise feststellen, dass ihre Schutzmaßnahmen für das eventuell kommende Extremwetter nicht ausreichen. Griechenlands Abhängigkeit von Finanzhilfe NEW YORK – Das anhaltende griechische Schuldendrama ist aus vielerlei Gründen tragisch, nicht zuletzt aufgrund der Tatsache, dass die Beziehungen des Landes zu seinen Gläubigern an das Verhältnis zwischen Entwicklungsländern und der Hilfsindustrie erinnern. Tatsächlich weist die Abfolge der Rettungspakete für Griechenland viele jener krankhaften Merkmale auf, die seit Jahrzehnten auch die Entwicklungsagenda kennzeichnen – darunter langfristige politische Folgen, die bislang weder Finanzmärkte noch die Menschen in Griechenland erkennen. Wie im Falle anderer Hilfsprogramme wurden finanzielle Mittel im Ausmaß von hunderten Milliarden Euro von reicheren in eine viel ärmere Volkswirtschaft transferiert und das - wenn auch unbeabsichtigt – mit negativen Konsequenzen.