Extrémní povětrnostní události vlastně působí jako negativní šoky na straně nabídky a zapříčiňují úbytek produkce a vzestup cen – pro tvůrce měnových politik ty nejnáročnější podmínky. Několik zemí, mimo jiné Nigérie a Srí Lanka, zažívá aktuálně raketový růst cen potravin, zatímco sucho a navazující hladomor na Madagaskaru jsou další neúprosnou připomínkou zranitelnosti afrických rozvojových zemí. Silněji vystavené jsou rozvojové ekonomiky i vlivům finančních šoků. Ve vyspělých ekonomikách se měnová politika dříve či později normalizuje, a je-li určitým vodítkem dřívější zkušenost, mnohé rozvíjející se trhy a chudé země zažijí masivní odlivy kapitálu. Strašák úprku kapitálu může být nejvýraznější v chudších ekonomikách, zejména pokud jej bude provázet ztenčení rozvojové pomoci. Taková nenadálá uvíznutí s sebou přinášejí svá vlastní politická dilemata, především síly stlačující směnné kurzy. Tvůrci politik buď mohou nechat své měny devalvovat, což by roztáčelo inflaci, anebo zvýšit úrokové sazby, což by nepříznivě postihlo růst a udržitelnost dluhu.
Extremwetterereignisse wirken faktisch als negative angebotsseitige Erschütterungen, die zu Produktionsrückgängen und Preissteigerungen führen – das schwierigste Umfeld für Geldpolitiker. Mehrere Länder, darunter Nigeria und Sri Lanka, sehen sich inzwischen mit steil steigenden Lebensmittelpreisen konfrontiert, während Madagaskars Dürre und daraus herrührende Hungersnot eine weitere deutliche Erinnerung an die Anfälligkeit der afrikanischen Entwicklungsländer darstellen. Die Entwicklungsländer sind zudem stärker durch finanzielle Erschütterungen bedroht. In den hochentwickelten Volkswirtschaften wird sich die Geldpolitik früher oder später normalisieren, und viele Schwellenmärkte und arme Länder werden dann – soweit man vergangenen Erfahrungen trauen kann – massive Kapitalabflüsse erleben. Besonders augenfällig könnte das Gespenst der Kapitalflucht in den ärmeren Ländern sein, falls diese mit einer Verringerung der Entwicklungshilfe einhergeht. Derart abrupte Stopps verursachen eigene politische Dilemmata, nicht zuletzt einen Abwärtsdruck auf die Wechselkurse. Die Geldpolitiker können dann entweder eine Abwertung ihrer Währungen zulassen, was die Inflation anheizen würde, oder die Zinssätze erhöhen, was Wachstum und Schuldentragfähigkeit negativ beeinflussen würde.