Dnes jí podle odhadů trpí 50 až 100 milionů lidí v tropech a subtropech. Příčiny náhlých výskytů těchto nemocí samozřejmě nelze nezvratně připsat globálnímu oteplování. Jistou úlohu mohou hrát i další faktory - úbytek programů zaměřených na boj s komáry a na podporu veřejného zdraví nebo zvýšení odolnosti vůči lékům a pesticidům. Nicméně argumenty hovořící pro klimatické příčiny jsou silnější, jestliže se propuknutí nemoci kryje s dalšími předpovídanými dopady globálního oteplování. Taková je situace ve vysočinách v různých částech světa. V 19. století se evropští kolonisté v Africe usazovali v chladnějších pohořích, aby unikli nebezpečnému nížinnému vzduchu z bažin (,, mal aria "). Dnes už mnohé z těchto útočišť vzaly za své. Jak se očekávalo, teplo šplhá do mnoha hor. Nadmořská výška, v níž se teploty stále drží pod bodem mrazu, vystoupila v tropech od roku 1970 téměř o 150 metrů.
Heute plagt es in den Tropen und Subtropen schätzungsweise 50 bis 100 Millionen Menschen. Diese Ausbrüche können natürlich nicht endgültig auf die globale Erwärmung zurückgeführt werden. Anderer Faktoren, wie die Rücknahme der Mückenbekämpfung und anderer Programme der Gesundheitsfürsorge, oder der Anstieg der Heilmittel- und Pestizidresistenz - könnten beteiligt sein. Doch wird das Argument für eine klimatische Verursachung stichhaltiger, wenn solche Ausbrüche mit anderen vorhergesagten Folgen der globalen Erwärmung einhergehen. Das ist in den Hochländern der Welt der Fall. Im 19. Jahrhundert ließen sich europäische Siedler in Afrika in den kühleren Bergregionen nieder, um der gefährlichen Brühlluft (" mal - aria ") in den Niederungen zu entgehen. Heute sind viele jener Zufluchtsorte beeinträchtigt. Wie vorausgesagt erreicht die Wärme in vielen Gebirgen höhere Höhen. Seit 1970 ist in den Tropen die Höhe, in der die Temperaturen ständig unter dem Gefrierpunkt liegen, um fast 150 m gestiegen.