Při bližším ohledání ale vyšlo najevo, že většina inovací spočívala ve vynalézání dokonalejších způsobů, jak obalamutit ostatní, jak nepřistiženi (alespoň dost dlouhou dobu) manipulovat trhy a zneužívat tržní sílu. V období, kdy do tohoto „inovativního“ sektoru proudily zdroje, byl růst HDP výrazně nižší než dřív. Ani v nejlepších dobách nedošlo ke zvýšení životních úrovní (s výjimkou bankéřů) a nakonec vše vyústilo v krizi, z níž se zotavujeme až teď. Čistý společenský přínos těchto „inovací“ byl záporný. Rovněž bublina internetového obchodování, která tomuto období předcházela, se vyznačovala novátorstvím – byly tu weby, kde si člověk mohl objednat krmivo pro psa i nealko nápoje. Tato éra za sebou alespoň zanechala výkonné vyhledávače a infrastrukturu optických vláken.
Doch bei näherer Betrachtung wurde klar, dass es bei den meisten dieser Innovationen primär darum ging, bessere Methoden zu entwickeln, um andere über den Tisch zu ziehen, die Märkte zu manipulieren, ohne erwischt zu werden (zumindest für lange Zeit), und seine Marktmacht auszunutzen. In jener Phase, als Ressourcen in diesen „innovativen“ Sektor strömten, war das BIP-Wachstum deutlich niedriger als in der Zeit davor. Zu einem Anstieg des Lebensstandards (außer für die Banker) kam es nicht, dafür jedoch letztlich zu der Krise, von der wir uns erst jetzt langsam erholen. Der gesellschaftliche Nettobeitrag all dieser „Innovationen“ war negativ. In ähnlicher Weise war die Dotcom-Blase, die dieser Phase voranging, von Innovationen geprägt – Websites, durch die man Hundefutter und Limonaden online bestellen konnte. Zumindest hinterließ diese Zeit ein Erbe effizienter Suchmaschinen und eine Glasfaserinfrastruktur.