Farmáři v těchto regionech pochopitelně hledají snadné cesty, jak omezit ztráty výnosu a navýšit své příjmy. A existuje pramálo regulací, které by jim v tom bránily. FAO uvádí, že k většině případů otravy pesticidy dochází v rozvojových zemích – právě proto, že tamní zdravotní standardy bývají nedostatečné nebo vůbec neexistují. Zpráva OSN zjistila, že pouze v 35% rozvojových zemí platí pro používání pesticidů regulační úprava a všechny tyto země mají potíže s jejím vymáháním. Rozvojové státy musí zavést efektivnější mechanismy monitorování agrochemikálií, které jsou v oběhu. Kromě toho musí pracovat na omezení využívání toxických látek ke kontrole škůdců a zvyšování výnosů, a to zejména podporou organických alternativ, které nejsou spojené s rozsáhlými zdravotními a ekologickými riziky.
Bauern in diesen Regionen suchen verständlicherweise nach einfachen Möglichkeiten, Ernteverluste zu verringern und ihr Einkommen zu erhöhen. Und es gibt kaum Vorschriften, die sie davon abhalten würden. Tatsächlich berichtet die FAO, dass sich die meisten Fälle von Pestizidvergiftungen in Entwicklungsländern ereignen, gerade weil die Gesundheitsstandards dort oft unzureichend sind oder gar nicht existieren. Der UN-Bericht hat ergeben, dass lediglich 35% der Entwicklungsländer über behördliche Richtlinien zur Verwendung von Pestiziden verfügen und alle Schwierigkeiten mit der Durchsetzung haben. Entwicklungsländer müssen wirksamere Mechanismen zur Überwachung der im Umlauf befindlichen Agrochemikalien einführen. Sie müssen zudem daran arbeiten, den Einsatz giftiger Chemikalien zur Schädlingsbekämpfung und Ertragssteigerung zu verringern, insbesondere durch die Förderung ökologischer Alternativen, von denen keine Gefahr für Gesundheit und Umwelt ausgeht.