Mechanismy a nástroje participace však znamenají velmimálo,nejsou-li podloženy kulturou diskuse a participace.Tvorba správného kulturního prostředí vyžaduje změnypostojů institucí i jednotlivců,což je samo o sobě postupným procesem vyžadujícím širokou diskusi. Zralá pro sklizeň Za účelem nalezení optimální cesty kupředu,Evropskákomise pečlivě naslouchala názorům nevládních organizací i dalších zúčastněných stran,aby občanskáspolečnost měla slovo ve formování své role v řízení Evropského výzkumného prostoru.Zapojení občanskéspolečnosti již ve fázi návrhu prokazuje velké odhodlání Evropy k participaci. Zúčastněným stranám je jasné,že participace není jenpřechodným jevem,ale že má trvalý charakter.Jak ukazuje veřejná debata o geneticky modifikovanýchorganismech a výzkumu kmenových buněk,koncepceřízení za účasti občanské společnosti se dostala na program politických jednání na všech úrovních. To znamená,že politika na poli vědy a výzkumu na regionální,národní i evropské úrovni se stala více obsažnou.Tato obsažnost přichází v širším kontextuposunu k přímějším formám demokracie,jako je například tzv.e-demokracie. Participační procesy neosvobozují odpovědné činiteleod přijímání obtížných rozhodnutí.Dávají však jim a tvůrcům politiky do ruky mocný nástroj ke zdokonalenírozhodovacích procesů a ke zjišťování názorů na sporné otázky.
Wenngleich argumentiert werden könnte,die breite Öffentlichkeit sei nicht grundsätzlich berechtigt, die Aktivitäten der Forschungsgemeinschaft zu überwachen,sprechen eher praktische Gründe dennoch für die Einbeziehung der Zivilgesellschaft.Die Zivilgesellschaftkann die Effizienz von Entscheidungsprozessen verstärkenund erheblich dazu beitragen,Wissen zu mehren undzwischen widerstreitenden Interessen zu vermitteln. Ein ausgereifter Ansatz Moderne Kommunikationstechnologien sind insofern Teilder Antwort auf diese Anforderungen,als sie den Bürgernin einem bislang nie erreichten Ausmaß erlauben, sich Gehör zu verschaffen.Allerdings stellen die modernen Kommunikationstechnologien ihrerseits eigene Anforderungen, wenn eine Balance zwischen direkter undrepräsentativer Demokratie gefunden und geklärt werdenmuss,wer in welchen Fragen angehört werden sollte. Unter den Beteiligten ist unstrittig,dass Teilnahme keine Modeerscheinung ist,sondern Bestand haben wird.Wieaus den öffentlichen Debatten über GVO (genetisch veränderte Organismen) und Stammzellenforschungersichtlich,steht die Teilnahme der Zivilgesellschaftinzwischen auf allen Ebenen auf der politischen Tagesordnung. Die Mechanismen und Werkzeuge der Teilnahme helfenjedoch sehr wenig,wenn sie nicht von einer Kultur der Konsultation und der Teilnahme getragen werden. Die Gestaltung einer geeigneten Kulturlandschaft setzt Veränderungen bei Institutionen und Einzelpersonenvoraus;diese Änderungen vollziehen sich schrittweiseund erfolgen ebenfalls unter umfassender Konsultation. Entsprechend haben sich Naturwissenschaft und Technologiepolitik auf regionaler,nationaler undeuropäischer Ebene stärker geöffnet.Diese stärkere Öffnung ist im größeren Zusammenhang mit der Verlagerung hin zu direkteren Formen der Demokratiewie z.B.e-Demokratie zu sehen.