V Západní Virginii trvaly poryvy platební neschopnosti a restrukturalizace až do roku 1919. Některá z největší rizik tkví v rozvíjejících se ekonomikách, které trpí především v důsledku zásadního obratu v globálním ekonomickém prostředí. Čína během své infrastrukturní konjunktury dovážela obrovské objemy komodit, čímž tlačila nahoru jejich ceny, a tedy i růst v zemích, které jsou světovými vývozci komodit, včetně velkých rozvíjejících se ekonomik, jako je Brazílie. Připočtěme k tomu vyšší úvěry z Číny a rozsáhlejší kapitálové přílivy poháněné nízkými úrokovými sazbami v USA a je jasné, že rozvíjející se ekonomiky vzkvétaly. Globální hospodářská krize let 2008-2009 tento svižný růst narušila, ale zcela nezhatila a rozvíjející se ekonomiky až do roku 2013 zažívaly neobvykle bezkrizovou dekádu. Příklon Federálního rezervního systému USA ke zvyšování úrokových sazeb, společně se zpomalujícím růstem (a následně i investicemi) v Číně a kolabujícími cenami komodit a ropy, však přivedl zlatý důl kapitálových přílivů k rychlému konci.
Im Fall von West Virginia dauerte die Zahlungsunfähigkeit und die Umschuldung bis 1919 an. Einige der größten Risiken liegen bei den Entwicklungs- und Schwellenländern, die am stärksten unter den Veränderungen der weltweiten wirtschaftlichen Rahmenbedingungen leiden. Während Chinas Infrastruktur-Boom hat das Land enorme Mengen Rohstoffe importiert. Dies führte zu steigenden Preisen und stärkerem Wachstum der Rohstoffexporteure aus aller Welt, darunter großer Schwellenländer wie Brasilien. Gemeinsam mit der verstärkten Kreditaufnahme in China und enormen Kapitalzuflüssen aufgrund niedriger US-Zinsen wurde so das Wachstum in diesem Ländern nach oben getrieben. Dieses schnelle Wachstum wurde durch die weltweite Wirtschaftskrise von 2008-2009 zwar unterbrochen, aber nicht völlig aus der Bahn geworfen, und so konnten die Entwicklungs- und Schwellenländer bis Anfang 2013 ein ungewöhnlich krisenfreies Jahrzehnt genießen. Aber die Entscheidung der US-Federal-Reserve, die Zinsen zu erhöhen, das schwächere Wachstum (und damit die geringeren Investitionen) in China sowie fallende Öl- und Rohstoffpreise brachten den Boom der Kapitalzuflüsse zum Stillstand.