Jsou ale také důsledkem vládních rozhodnutí: kolik peněz se vybere na daních a kolik se utratí (což určuje výši státních úspor nebo schodků), regulace investic, politiky devizových kurzů a tak dále. Všechna tato rozhodnutí jsou na sobě vzájemně závislá. Obrovské americké zemědělské dotace například přispívají k fiskálnímu deficitu USA, který ústí v rozsáhlejší deficit obchodní bilance. Dotace do zemědělství však mají své dopady na Čínu a další rozvojové země. Kdyby Čína revalvovala svou měnu, tamním zemědělcům by se vedlo hůř; avšak ve světě volného (či volnějšího) obchodu znamenají americké dotace do zemědělství nižší globální ceny zemědělských výrobků, a tedy nižší ceny pro čínské rolníky.
Sie resultieren außerdem aus Regierungsentscheidungen: wie hoch die Steuern und Ausgaben sein sollen (woraus sich die Höhe der staatlichen Ersparnisse oder Defizite ergibt). Sie resultieren aus Kapitalanlagebestimmungen, Wechselkurpolitik usw. All diese Entscheidungen beeinflussen einander. So tragen beispielsweise Amerikas enorme Agrarsubventionen zu seinem Haushaltsdefizit bei und erhöhen damit auch sein Handelsdefizit. Aber Agrarsubventionen haben Folgen für China und andere Entwicklungsländer. Würde China seine Währung neu bewerten, ginge es seinen Bauern schlechter. In einer Welt frei(er)en Handels jedoch führen die US-Agrarsubventionen zu niedrigeren Weltmarktpreisen für landwirtschaftliche Produkte und also ebenfalls zu niedrigeren Preisen für Chinas Bauern.