Rozkolísá světovou politiku změna rovnováhy globální hospodářské moci, kterou to přinese? První světovou válku samozřejmě zčásti vyvolala obava Německa, že ostatní koloniální mocnosti si vyhradily příliš velký podíl světových zásob ropy a komodit. Ve druhé světové válce se Japonsko obdobně strachovalo o stabilitu svých zahraničních dodávek ropy a dalších přírodních zdrojů. Projeví se podobná napětí mezi Čínou, jejíž přírodní zdroje jsou omezené (problémem je tu dokonce i nedostatek vody), a Západem? To se naštěstí prozatím nejeví jako pravděpodobné, obzvlášť vzhledem ke střízlivému a pragmatickému přístupu čínského vedení k potížím s přírodními zdroji.
Wird die daraus herrührende Bildung eines neuen Gleichgewichts wirtschaftlicher Macht die Weltpolitik destabilisieren? Der Erste Weltkrieg wurde eindeutig teilweise durch Befürchtungen Deutschlands ausgelöst, dass die anderen Kolonialmächte sich einen viel zu großen Anteil der weltweiten Ölvorkommen und Rohstoffvorräte gesichert hätten. In ähnlicher Weise fürchtete im Zweiten Weltkrieg Japan um die Stabilität seiner Versorgung mit Öl und anderen natürlichen Ressourcen aus dem Ausland. Werden ähnliche Spannungen zwischen dem ressourcenarmen China (wo selbst der Wassermangel ein Problem darstellt) und dem Westen auftreten? Glücklicherweise scheint dies gegenwärtig nicht wahrscheinlich, insbesondere angesichts des nüchternen und pragmatischen Ansatzes der chinesischen Führung zur Lösung ihrer Ressourcenprobleme.