Proto se UNESCO rozhodlo postavit letošní Mezinárodní den památky obětí holocaustu na tématu Od slov ke genocidě: antisemitská propaganda a holocaust. U této příležitosti spojilo síly s Americkým pamětním muzeem holocaustu (USHMM) a představilo v sídle UNESCO výstavu s názvem Stát plný klamu: síla nacistické propagandy. Na počátku 30. let, v období těžké hospodářské krize, byla řada Němců ochotna přehlížet antisemitismus nacistů, protože je na poselství této strany přitahovaly jiné aspekty. Nacisté to věděli: před volbami v roce 1932 se strana opřela o nově vznikající obor výzkumu veřejného mínění a provedla sondu potřeb, nadějí a obav zaměstnanců v dělnických i nedělnických profesích, příslušníků střední vrstvy, žen, zemědělců a mládeže. Na základě výsledků pak nacističtí propagandisté zmírnili antisemitskou rétoriku a prezentovali stranu jako jedinou politickou sílu schopnou vytvořit pracovní místa a naplnit stoly německých domácností.
Deshalb entschied die UNESCO, den internationalen Gedenktag in diesem Jahr unter das Motto Von Worten zum Völkermord: Antisemitische Propaganda und der Holocaust zu stellen. In diesem Rahmen veranstalten die UNESCO und das Holocaust Memorial Museum der Vereinigten Staaten (USHMM) in der UNESCO-Zentrale gemeinsam die Ausstellung Staat der Täuschung: Die Macht der Nazi-Propaganda. Während der frühen 1930er, einer Zeit ernster wirtschaftlicher Probleme, waren viele Deutsche bereit, den Antisemitismus der Nazis zu übersehen, da sie von anderen Aspekten der Partei angezogen wurden. Und die Nazis wussten das: Vor den Wahlen von 1932 nutzte die Partei das noch recht junge Gebiet der Wahlforschung, um die Bedürfnisse, Hoffnungen und Ängste der Arbeiter und Angestellten, der Mittelklasse, der Frauen, der Bauern und der Jugend zu untersuchen. Dementsprechend zügelten die Nazi-Propagandisten ihre antisemitische Rhetorik und stellten ihre Partei als die einzige dar, die Arbeitsplätze schaffen und den Deutschen genug zu essen geben konnte.