Vyšší účinnost využívání vody je nezbytná. Existuje například velký, ale dosud nevyužitý potenciál pro měření spotřeby vody a opakované využití odpadní vody (19). Opětovné využití odpadních vod se na mezinárodní úrovni v oblastech trpících nedostatkem vody prokázalo jako zdroj vody, který nepodléhá vlivům sucha, a je jedním z nejúčinnějších řešení nedostatku vody. V Evropě se odpadní vody opakovaně využívají zejména v jižní Evropě. Za předpokladu pečlivé kontroly její kvality může toto řešení přinést značné výhody, včetně zvýšené dostupnosti vody, nižšího vypouštění živin a nižších výrobních nákladů pro průmysl. WEI — poslední rok WEI–90 Způsoby využívání krajiny a územní plánování by v neposlední řadě mohly mít významný dopad na nedostatek vody, a to prostřednictvím paralelního kompatibilního využívání podzemní a povrchové vody. Intenzivní využívání zvodní může způsobit nadměrné vyčerpání zásob vody, například v souvislosti s rozsáhlým čerpáním pro zavlažování. Výsledné krátkodobé zvýšení produktivity a změna v dopadech využívání krajiny dále zhoršuje využívání podzemní vody a může vytvořit cyklus neudržitelného sociálně-ekonomického vývoje – včetně rizika chudoby, sociální tísně a snížení energetické a potravinové bezpečnosti (20). Poznámka: WEI: celkový roční odběr vody jako podíl dostupných dlouhodobých sladkovodních zdrojů.
Einer der Hauptgründe für übermäßige Wasserentnahmen ist der steigende Bedarf an Wasser für Bewässerung und Tourismus. Darüber hinaus können erhebliche Wassermengen in den öffentlichen Verteilungs- und Versorgungsnetzen „verloren“ gehen, bevor sie den Verbraucher erreichen, wodurch die Engpässe in Regionen, wo Wasser bereits knapp ist, noch verstärkt werden. Während solche Verluste im Versorgungsnetz in einigen Ländern bis zu 40% der gesamten Wasserversorgung ausmachen, liegen sie in anderen unter 10% (19). WEI-letztes Jahr WEI–90 Betrachtet man die ökonomischen und natürlichen Faktoren gemeinsam, ergeben sich große regionale Unterschiede im Wasserverbrauch. Im Süden Europas ist der Wasserverbrauch stabil, während er in Westeuropa rückläufig ist. Dieser Rückgang wird meist Verhaltensänderungen, technologischen Verbesserungen und der Vermeidung von Wasserverlusten in den Verteilungssystemen – zusätzlich gestützt von einer entsprechenden Preisgestaltung bei der Wasserversorgung – zugeschrieben. In Osteuropa ist der Wasserverbrauch erheblich zurückgegangen – der durchschnittliche jährliche Wasserverbrauch im Zeitraum 1997 bis 2005 war ungefähr 40% niedriger als Anfang der 1990er Jahre – vor allem infolge der Einführung von Wasserzählern, höheren Wasserpreisen und der Schließung einiger wasserintensiver Industrien (19). Hinweis: WEI: gesamte jährliche Wasserentnahme als prozentualer Anteil der langfristig verfügbaren Süßwasserressourcen.