Paradoxně tak právě ty přírodní podmínky, které znemožnily jaderné energetice pracovat v Evropě na plný výkon, vyvolaly v letech 2003 a 2006 maximální poptávku po elektřině, neboť lidé ve vyšší míře používali klimatizaci. Společnost Électricité de France (EDF), která provozuje 58 reaktorů – většinu z nich na ekologicky citlivých řekách, jako je Loira –, byla dokonce během vlny veder v roce 2003 nucena nakupovat energii od sousedních zemí na evropském promptním trhu. Státem vlastněná EDF, která obvykle energii vyváží, nakonec zaplatila desetinásobek ceny domácí energie, což pro ni znamenalo finanční náklady ve výši 300 milionů eur. A třebaže vlna veder v Evropě v roce 2006 byla méně intenzivní, problémy s vodou a horkem donutily Německo, Španělsko a Francii k odpojení některých jaderných elektráren a snížení výkonu v dalších. V roce 2006 se zranitelnost jaderné energetiky vůči ekologickým změnám nebo extrémním meteorologickým jevům projevila ještě výrazněji, když si provozovatelé elektráren v západní Evropě zajistili výjimky z regulací, které jim měly zabránit ve vypouštění přehřáté vody do přírodních ekosystémů s nepříznivými dopady na stavy ryb. Francie se ráda pyšní svou jadernou energetikou, která zajišťuje 78% veškeré elektřiny v zemi. Spotřeba vody v jaderném průmyslu je však taková, že EDF čerpá z řek a jezer až 19 miliard kubických metrů vody ročně, což je zhruba polovina celkové spotřeby sladké vody ve Francii. Nedostatek sladké vody představuje stále větší mezinárodní problém a drtivá většina zemí není v situaci, kdy by mohla schválit vnitrozemské energetické systémy, které jsou tak silně náročné na vodu.
Paradoxerweise schufen zudem genau die Umstände, die es der Atomindustrie unmöglich machten, 2003 und 2006 die volle Strommenge zu liefern, durch den verstärkten Einsatz von Klimaanlagen bedingte Lastspitzen. Tatsächlich musste die Électricité de France, die 58 Reaktoren betreibt – die Mehrzahl davon an ökologisch sensiblen Flüssen wie der Loire – während der Hitzewelle 2003 auf dem europäischen Spotmarkt Strom aus benachbarten Ländern einkaufen, und zwar letztlich zum zehnfachen Preis von inländischem Strom. Dabei entstanden dem Staatunternehmen, das normalerweise Strom exportiert, Kosten in Höhe von 300 Millionen Euro. In ähnlicher Weise waren 2006, obwohl die europäische Hitzewelle jenes Jahres weniger intensiv ausfiel, Deutschland, Spanien und Frankreich gezwungen, wegen Wasser- und Hitzeproblemen einige Kernkraftwerke vom Netz zu nehmen und den Betrieb in anderen einzuschränken. Zudem sicherten sich die Kraftwerksbetreiber in Westeuropa 2006 Ausnahmegenehmigungen, um trotz bestehender Regelungen ihr zu heißes Kühlwasser in die natürlichen Ökosysteme abzulassen, was sich nachteilig auf die Fischerei auswirkte – ein Beleg für die Anfälligkeit der Kernkraft gegenüber Umweltveränderungen oder Wetterextremen. Frankreich stellt gern seine Atomindustrie heraus, die 78% des französischen Stroms liefert. Doch der Wasserbedarf der Atomindustrie ist so hoch, dass die EDF Flüssen und Seen jährlich bis zu 19 Milliarden Kubikmeter Wasser entnimmt – rund die Hälfte des französischen Gesamttrinkwasserverbrauchs. Trinkwassermangel ist eine wachsende internationale Herausforderung, und die große Mehrzahl aller Länder ist nicht in der Lage, derart wasserintensive Energiesysteme im Landesinnern zu unterhalten.