Tento protokol obsahuje stejná základní ustanovení jako protokol podepsaný mezi Komisí a Evropským hospodářským a sociálním výborem. Nicméně INSTITUCIONÁLNÍ ROZMĚR, SPRÁVA VĚCÍ VEŘEJNÝCH A DEMOKRACIE vyzdvihuje specifika Výboru regionů, zejména jeho vůli zapojit se do kontroly zásady subsidiarity. Evropská správní škola Dne 26. ledna přijali Evropský parlament, Rada, Komise, Soudní dvůr, Účetní dvůr, Hospodářský a sociální výbor, Výbor regionů a veřejný ochránce práv rozhodnutí o založení Evropské správní školy (ESŠ) (1). Toto rozhodnutí, které se v obecném kontextu řadí ke správní reformě zahájené v roce 2000, usiluje o uspořádání určitých typů školení pro pracovníky signatářských orgánů. Úlohy ESŠ byly upřesněny v jiném rozhodnutí ze stejného dne (2). Tento text, založený na výsledcích práce Konventu o budoucnosti Evropské unie, který zasedal od února 2002 do července 2003 za předsednictví pana Giscarda d’Estaing, sloužil jako základ pro práci mezivládní konference. Nicméně proto, aby vstoupila v platnost, musí být ratifikována podle ústavních postupů jednotlivých členských států.
Die jeweiligen Abstimmungen im Februar und im Dezember zeigten eine starke Polarisierung der Positionen innerhalb des Parlaments. INSTITUTIONELLE DIMENSION, POLITIKGESTALTUNG UND DEMOKRATIE Tätigkeiten des Europäischen Bürgerbeauftragten Gemäß Artikel 195 EG-Vertrag leitete der Europäische Bürgerbeauftragte Herr Diamandouros rund 250 Untersuchungen wegen mutmaßlicher Verwaltungsfehler seitens der Kommission ein. Dabei ging es insbesondere um Fragen der Transparenz (Zugang zu Dokumenten), Streitigkeiten in Zusammenhang mit Ausschreibungen und der Mittelvergabe, Einstellungs- und Personalsachen, die Rolle der Kommission als Hüterin der Verträge und „klassische“ Verwaltungsmissstände wie übermäßige Verzögerungen oder Fehlen einer Antwort. Im Laufe der letzten Jahre führten etwa 50 % der Untersuchungen zu kritischen Bemerkungen seitens des Bürgerbeauftragten. Die Kommission möchte ihre Beziehungen zu den nationalen Parlamenten ausbauen, um ihre Politik in den Mitgliedstaaten besser zu vermitteln und die Stimme der europäischen Bürger über ihre Parlamente zu stärken. Hierfür wurden drei Schlüsselziele festgelegt: gegenseitige Unterstützung, ständiger Dialog und Errichtung eines effizienten Netzes.