S vědomím těchto rizik 23 globálních společností – mimo jiné Nestlé, McDonald’s, Tesco a Unilever – nedávno podepsalo závazek zastavit odlesňování v savaně Cerrado. Toto území, pokrývající čtvrtinu Brazílie, se dostává pod sílící tlak kvůli produkci hovězího masa, sóji a dalších komodit, včetně přidružené infrastruktury. Jak závazek ohledně Cerrada dokládá, když se při řešení problémů s využíváním krajiny spojí vlády a firmy, účinek je přesvědčivý. Přirozená klimatická řešení mají potenciál snížit emise CO2 zhruba o 11,3 miliardy tun ročně – podle naší studie se jedná o ekvivalent úplného zastavení spalování ropy. Jedna nedávná studie spočetla, že kdyby Brazílie do roku 2030 dosáhla nulového odlesňování, posílila by své hospodářství o 0,6 % HDP čili o 15 miliard dolarů. Zavádění přírodních klimatických řešení má rovněž druhotné přínosy pro komunity – například obnovu venkova, zlepšení potravinové a vodní bezpečnosti a odolnost pobřežních oblastí.
23 weltweit agierende Unternehmen – unter anderem Nestlé, McDonald’s, Tesco und Unilever – haben in Anerkennung dieser Gefahren unlängst eine Verpflichtung unterzeichnet, die Abholzung der brasilianischen Cerrado-Savanne zu beenden. Die Cerrado-Region, die ein Viertel der brasilianischen Landesfläche bedeckt, ist durch die Produktion von Rindfleisch, Soja und anderen Gütern sowie die damit verbundene Infrastruktur zunehmend unter Druck geraten. Dieses Versprechen für die Cerrado-Savanne zeigt, dass es enorme Wirkung hat, wenn Regierungen und Unternehmen gemeinsam Probleme bei der Landnutzung angehen. Natürliche Klimalösungen haben das Potenzial, die CO2-Emissionen um geschätzte 11,3 Milliarden Tonnen pro Jahr zu verringern – unserer Studie zufolge käme dies der kompletten Einstellung der Erdöl-Verbrennung gleich. Berechnungen einer aktuellen Studie zufolge würde Brasilien, wenn es bis 2030 einen vollständigen Stopp der Entwaldung erreicht, 0,6% BIP-Wachstum erzielen, beziehungsweise rund 15 Milliarden US-Dollar in seine Wirtschaft fließen lassen. Gemeinden profitieren zudem von sekundären Vorteilen – etwa der Regeneration ihrer Umwelt, verbesserter Wasserversorgungs- und Ernährungssicherheit und widerstandsfähigen Küstengebieten – wenn natürliche Klimalösungen umgesetzt werden.