Výsledky studií naznačují, že řidiči mohou užívat tyto drogy buď ze zdravotních důvodů na základě lékařského předpisu, nebo je mohou zneužívat, někdy společně s nezákonnými látkami. Rostou též obavy z možného dopadu narůstajícího počtu uživatelů drog, kteří podstupují substituční léčbu závislosti na opiátech. dalších zemí přijalo politiku „nulové tolerance“, podle níž je trestáno jakékoli řízení vozidla po užití drogy. V sedmi zemích jsou tyto dva přístupy zkombinovány a výsledkem jsou odstupňovaná opatření na pachatele řídící vozidlo pod vlivem drog. Od roku 1999 bylo v celé Evropě provedeno více než třicet studií o prevalenci drog mezi řidiči.
Ergebnisse aus Untersuchungen deuten darauf hin, dass Fahrer/-innen diese Drogen entweder aus medizinischen Gründen aufgrund einer Verschreibung verwenden oder aber missbräuchlich, manchmal in Verbindung mit illegalen Substanzen. Anlass zu wachsender Besorgnis geben die möglichen Auswirkungen einer steigenden Zahl von Drogenkonsumenten/ -konsumentinnen, die eine Opioid-Substitutionstherapie erhalten. Mehr als 30 Erhebungen zur Drogenprävalenz im Straßenverkehr wurden seit 1999 in Europa durchgeführt. Diese Erhebungen gingen jedoch nach verschiedenen Methoden vor und basierten auf unterschiedlichen Gruppen von Fahrern/Fahrerinnen, wodurch umfassende Gesamtschlussfolgerungen erschwert werden. Die meisten europäischen Länder wählen einen von zwei Lösungsansätzen, um den Straftatbestand des Führens von Kraftfahrzeugen unter Drogeneinfluss einzugrenzen.