Rizika spojená s prosazováním nedomyšlených řešení jsou však natolik značná, že pečlivé zvažování etických důsledků strategií boje proti rezistenci je zcela nezbytné. Samozásobitelská energetická bezpečnost pro Evropu KODAŇ – Evropská unie je silně závislá na zahraniční ropě. Na každých 100 litrů spotřebovaných v EU se 90 litrů doveze. Domácí produkce ropy přitom strmě klesá, během posledního desetiletí o víc než 50 %. Pokud EU neotočí kormidlem a nezvýší produkci alternativních energií – včetně biopaliv, což je možnost, již EU dlouho zanedbává –, bude do roku 2030 z cizích zdrojů pocházet zhruba 95 % její ropy. Současný stav věcí zůstává Achillovou patou EU, protože s sebou přináší závislost na dovozu z nestabilních, autoritářských režimů. V roce 2014 členské státy EU utratily za zahraniční ropu ohromujících 271 miliard eur – což je víc než úhrn HDP Bulharska, Maďarska, Slovenska a Slovinska. Zhruba polovina těchto peněz putovala do Ruska, na Střední východ a do severní Afriky.
Doch angesichts der vom Einsatz schlecht durchdachter Lösungen ausgehenden Risiken ist eine sorgfältige Betrachtung der ethischen Implikationen der Strategien gegen Arzneimittelresistenzen unverzichtbar. Hauseigene Energiesicherheit für Europa KOPENHAGEN – Die Europäische Union ist in hohem Maß von Öl aus dem Ausland abhängig. Von 100 innerhalb der EU verbrauchten Litern Öl, sind 90 importiert. Unterdessen verzeichnet die Ölproduktion innerhalb der Union im letzten Jahrzehnt einen Rückgang um mehr als 50 Prozent. Wenn die EU keinen Kurswechsel vollzieht und die Produktion alternativer Energien – einschließlich der von der EU lange vernachlässigten Biokraftstoffe – ankurbelt, werden laut Angaben der Internationalen Energieagentur bis 2030 etwa 95 Prozent des Öls aus dem Ausland kommen. Diese aktuelle Situation stellt die Achillesferse der EU dar, weil dies Abhängigkeit von Importen aus Ländern mit instabilen und autoritären Regimen bedeutet. Im Jahr 2014 gaben die EU-Mitgliedsstaaten gigantische 271 Milliarden Euro für Rohöl aus dem Ausland aus – also mehr als das gesamte BIP von Bulgarien, Ungarn, Slowakei und Slowenien zusammengenommen. Ungefähr die Hälfte dieses Betrags wanderte nach Russland, in den Nahen Osten und Nordafrika.