Produkce masa je asi desetkrát náročnější na spotřebu vody než rostlinné kalorie a bílkoviny, když například jeden kilogram hovězího masa vyžaduje 15 415 litrů vody. Zároveň je to neefektivní způsob produkce potravin; k výrobě jedné kalorie masa je zapotřebí až 30 kalorií plodin. Celosvětové stavy dobytka převyšují 150 miliard kusů, oproti pouhým 7,2 miliardám lidí – což znamená, že dobytek zanechává větší přímou ekologickou stopu než my lidé. Chov dobytka způsobuje téměř 14,5% celosvětových emisí skleníkových plynů a značně přispívá ke znečištění vody. Chov dobytka navíc spotřebovává třetinu celkových vodních zdrojů používaných v zemědělství (které představuje 71% celkové spotřeby vody na světě) a také přes 40% globální produkce pšenice, žita, ovsa a kukuřice. Zároveň využívá 30% světové plochy, na které kdysi žila divoká zvířata, takže se významně podílí na ztrátě biodiverzity a vymírání druhů. Trvalo déle než století, než evropská strava dospěla do stavu, kdy se maso konzumuje při každém jídle včetně snídaně.
Bei der Produktion von Fleisch wird zehnmal mehr Wasser verbraucht als bei der Produktion von Kalorien und Eiweiß aus Pflanzen. Ein Kilo Rind zum Beispiel benötigt 15.415 Liter Wasser. Es ist auch eine sehr ineffiziente Art und Weise, Nahrungsmittel zu produzieren: für die Produktion einer Fleischkalorie werden 30 Getreidekalorien benötigt. Der globale Viehbestand beträgt derzeit mehr als 150 Milliarden Stück, verglichen mit nur 7,2 Milliarden Menschen - das bedeutet, dass Vieh einen größeren direkten ökologischen Fußabdruck hat als wir. Die Viehproduktion verursacht fast 14,5 Prozent der globalen Treibhausgase und trägt erheblich zur Wasserverschmutzung bei. Darüber hinaus verbraucht die Viehzucht ein Drittel der in der Landwirtschaft verwendeten Wasserressourcen (die insgesamt 71 Prozent des globalen Wasserverbrauchs ausmachen) sowie mehr als 40 Prozent der globalen Produktion an Weizen, Roggen, Hafer und Mais. Und die Viehproduktion nutzt 30 Prozent der globalen Landfläche, die einst wilde Tiere beherbergte und spielt damit eine wichtige Rolle bei dem Verlust der Biodiversität und dem Artensterben. Die Europäer haben mehr als ein Jahrhundert gebraucht, um zu dem Punkt zu kommen, an dem Fleisch zu jeder Mahlzeit gegessen wird, auch zum Frühstück.