Mnoho- jazyčnost může být způsobem, jak se tomuto procesu globalizace přizpůsobit a vidět v něm spíše příležitost než překážku. Strategie mnohojazyčnosti dohodnutá v září 2008 proto vyzývá ke společnému úsilí o dosažení těchto cílů:• každý by měl mít příležitost komunikovat vhodným způsobem, aby mohl využít svůj potenciál a co nejlépe zúročit příležitosti, jež nabízí moderní a inovativní EU;• každý by měl mít přístup k vhodnému jazykovému vzdělávání nebo jiným způsobům překonávání jazykových překážek, které komplikují život, práci a komunikaci v EU. I těm, kdo nejsou schopni se cizím jazykům naučit, by v duchu solidarity měly být poskytnuty vhodné komunikační prostředky, jež jim umožní přístup k mnohojazyčnému prostředí, které je obklopuje. Politika mnohojazyčnosti EU by měla působit uvnitř i navenek:• na vnitřní úrovni podporováním úcty ke všem jazykům používaným v EU, ať už jde o úřední, regionální či menšinové jazyky, podporováním jazykového vzdělávání, sociální soudržnosti a sociálního začleňování přistěhovalců do společnosti a zajišťováním toho, aby jazyky sloužily občanům;• na vnější úrovni podporováním jazyků zemí EU v zahraničí, šířením evropských hodnot, jimiž jsou solidarita a jednota v rozmanitosti, a podněcováním Evropanů ke studiu jazyků zemí mimo EU. Strategie z roku 2008 potvrzuje závazek „mateřština plus dva další jazyky“ a uvádí příklady, jak lze tohoto cíle v praxi dosáhnout v rámci širšího pohledu na úlohu jazyků ve společnosti. Mezikulturní dialog: Prohlášením roku 2008 za Rok mezikulturního dialogu uznala EU naléhavou potřebu dobrých vztahů mezi různými kulturami, jež společně tvoří naši společnost. Slovo „dialog“ naznačuje potřebu rozumět jazykům, jejichž prostřednictvím se kultury projevují, a respektovat je. Mnohojazyčnost může takový dialog umožňovat snižováním rizika rostoucí uzavřenosti jazykových komunit a budováním společnosti, která bude v případě konfliktů méně zranitelná.
Die Mehrsprachigkeit kann ein Weg sein, sich diesem Globalisierungsprozess anzupassen und ihn zu einer Chance statt zu einem Problem zu machen. In dem im September 2008 beschlossenen Strategiepapier zur Mehrsprachigkeit werden daher gemeinsame Anstrengungen zur Erreichung folgender Ziele gefordert: • Alle Menschen sollten die Möglichkeit haben, angemessen zu kommunizieren, damit sie ihr Potenzial ausschöpfen und die Chancen, die eine moderne und innovative EU ihnen bietet, optimal nutzen können. • Jede und jeder sollte ein Leben lang Zugang zu gutem Sprachunterricht oder zu anderen Möglichkeiten haben, die sprachlichen Hürden zu überwinden, die einem Wohnen, Arbeiten und Kommunizieren in der EU im Wege stehen. Aus Solidarität sollten auch diejenigen, die nicht in der Lage sind, andere Sprachen zu lernen, über geeignete Kommunikationsmittel verfügen, damit sie Zugang zu ihrem mehrsprachigen Umfeld erhalten. Die EU-Politik der Mehrsprachigkeit soll nach innen und außen wirken:•nach innen, indem die Achtung aller in der EU gesprochenen Amts-, Regional- und Minderheitensprachen sowie das Sprachenlernen, der soziale Zusammenhalt und die Integration von Migranten gefördert werden; außerdem soll gewährleistet werden, dass Sprachen den Bürgerinnen und Bürgern zugute kommen;•nach außen, indem Sprachen der EU außerhalb der Union gefördert, die EU-Wer-te Solidarität und „in Vielfalt geeint“ verbreitet und Europäerinnen und Europäer zum Erlernen von Nicht-EU-Sprachen ermutigt werden. Im Strategiepapier von 2008 wird erneut das „Muttersprache-plus-zwei“-Ziel bekräftigt; ferner enthält es Beispiele dafür, wie sich dieses Ziel angesichts eines breiteren Verständnisses der Rolle, die Sprachen in der Gesellschaft zukommt, umsetzen lässt. Interkultureller Dialog: Die EU hat das Jahr 2008 zum Europäischen Jahr des interkulturellen Dialogs gemacht und damit anerkannt, dass gute Beziehungen zwischen den verschiedenen Kulturen unserer Gesellschaft dringend nötig sind. Das Wort „Dialog“ impliziert die Notwendigkeit, die Sprachen, in denen sich die Kulturen ausdrücken, zu verstehen und zu respektieren. Mehrsprachigkeit kann diesen Dialog ermöglichen und damit das Risiko einer Abkapselung von Gemeinschaften verringern und zu einer weniger konfliktanfälligen Gesellschaft beitragen.