Je-li tomu tak, pak by hollywoodské karikatury zlotřilých nadnárodních korporací mohly jednou ovládnout vědomí hlavního proudu, vyústit v politické otřesy a roztříštit dnešní společenskou smlouvu. To nebude dobré ani pro zisky, ani pro chudé. Vlády – a korporace – musí najít dokonalejší způsoby poskytování rovných příležitostí prostřednictvím lepšího vzdělávání, širších finančních trhů a dalších postupů. Dějová linie globalizace by jinak nemusela pokračovat podle scénáře. Popírání holocaustu, popírání nukleární touhy Co spojuje jaderné ambice Íránu s popíráním holocaustu? Íránský prezident Mahmúd Ahmadínedžád se stejnou vervou brání právo své země rozvíjet své jaderné možnosti (třebaže popírá, že jeho země usiluje o získání jaderných zbraní) a zpochybňuje desítky let výzkumu holocaustu. Jak máme posuzovat Ahmadínedžádovo popírání, že Írán hodlá vyvíjet jaderné zbraně, ve světle popírání holocaustu?
Im Falle einer solchen Entwicklung könnten die von Hollywood dargestellten Zerrbilder bösartiger multinationaler Konzerne eines Tages in das Bewusstsein der Mehrheit eindringen und so zu politischen Unruhen führen, die den heutigen Gesellschaftsvertrag zerschlagen. Das käme weder den Gewinnen noch den Armen zugute. Regierungen – und Konzerne – müssen bessere Wege finden, um Chancengleichheit durch verbesserte Bildung, weiträumigere Finanzmärkte und andere Kanäle sicherzustellen. Andernfalls wird die Story der Globalisierung vom Drehbuch abweichen. Holocaustleugnung, Atomwaffenleugnung Was verbindet Irans Atomambitionen mit dem Leugnen des Holocaust? Mit dem gleichen Eifer verteidigt der iranische Präsident Machmud Achmadinedschad das Recht seines Landes, seine nukleare Kapazität zu entwickeln (obwohl er bestreitet, dass sein Land nach Atomwaffen strebt) und stellt Jahrzehnte der Holocaustforschung in Frage. Wie soll Achmadinedschads Bestreiten, dass Iran beabsichtigt Atomwaffen zu realisieren angesichts seines Leugnens des Holocaust beurteilt werden?