Pokud teploty stoupnou o 2 °C, zaznamenáváme 2–3 násobné zvýšení počtu úmrtí v městských oblastech. Pokud budeme i nadále trvat na volném obchodu, ale přitom také věnovat určitou pozornost udržitelnosti, potom bychom do roku 2100 mohli zaznamenat zvýšení počtu případů úmrtí způsobených teplem o 100 000 ročně. Započítáme-li do toho snížení počtu úmrtí související se zimou, celkový dopad bude takový, že ročně bude o 86 000 případů úmrtí více. Do roku 2070 by se počet lidí postižených nesnázemi s vodou mohl pohybovat v rozmezí od 16 do 44 milionů. Na začátku 21. století poprvé vidíme, že způsob, jakým využíváme zdroje na Zemi, má zásadní negativní dopad na přírodní cykly. Vodní, dusíkový, kyslíkový a především uhlíkový cyklus ovlivňuje 6 miliard lidí, kteří dnes na planetě žijí.
Steigen die Temperaturen um 2 °C an, könnte sich die Zahl der hitzebedingten Todesfälle in städtischen Gebieten um das Zwei- oder Dreifache erhöhen. Wenn wir weiterhin am freien Handel festhalten, jedoch auch der Nachhaltigkeit ein wenig Rechnung tragen, könnten die hitzebedingten Todesfälle bis 2100 um jährlich 100 000 ansteigen. Ziehen wir den Rückgang an kältebedingten Todesfällen in die Berechnung mit ein, kämen wir auf 86 000 zusätzliche Todesfälle pro Jahr. Bis 2070 könnten zwischen 16 und 44 Millionen Menschen von Wasserstress betroffen sein. Zu Beginn des 21. Jahrhunderts sehen wir zum ersten Mal, dass die Art und Weise, in der wir die Ressourcen der Erde nutzen, grundlegende negative Auswirkungen auf die physikalischen Zyklen des Planeten hat – der Wasser-, Stickstoff- und Sauerstoffkreislauf und vor allem der Kohlenstoffkreislauf werden von den 6 Milliarden Menschen beeinträchtigt, die heute auf der Erde leben.