Od vstupu do EU vládní krizí prošla Česká republika, Polsko i Maďarsko. Ve střední a východní Evropě už není EU tak populární, jak bývala. Volební účast během červnových voleb do Evropského parlamentu byla v nově přistoupivších zemích trapně nízká; pohybovala v rozmezí od 17% na Slovensku po 38,5% v Maďarsku. Občané těchto zemí, zapojující se do svých vůbec prvních evropských voleb, přišli volit v míře nejen hluboko pod evropským průměrem (asi 45%), ale i pod průměrem britským. Příčiny jsou dvojí. Přistupující země pociťovaly, že se po nich před přijetím do EU žádalo, aby provedly zásadní fiskální úpravy. Bez ohledu na to, zda takové politiky byly v dlouhodobém zájmu těchto zemí, z krátkodobého hlediska byly politicky nákladné.
Die Tschechische Republik, Polen und Ungarn haben alle seit dem EU-Beitritt unter einer Regierungskrise zu leiden gehabt. Überall in Mittel- und Osteuropa hat die EU an Popularität eingebüßt. Die Beteiligung an den Wahlen zum Europäischen Parlament im Juni war in den neuen Beitrittsländern mit Werten zwischen lediglich 17% in der Slowakei und 38,5% in Ungarn beschämend niedrig. Bei ihrer Teilnahme an den ersten EU-Wahlen überhaupt gingen die Bürger in diesen Ländern nicht nur in deutlich geringerer Zahl zu den Urnen als im europäischen Durchschnitt (der bei etwa 45% liegt), sondern die Wahlbeteiligung lag noch unter dem Durchschnitt von Großbritannien. Dies hat zwei Gründe. Die Beitrittsländer hatten das Gefühl, dass ihnen als Preis für die EU-Aufnahme deutliche fiskalische Anpassungen abverlangt wurden, um in die EU aufgenommen zu werden. Unabhängig von der Frage, ob eine solche Politik langfristig im Interesse dieser Länder ist, war sie kurzfristig zunächst einmal politisch kostspielig.