V Africe činí průměrná energetická hodnota vyplýtvaného jídla 500 kalorií na osobu denně – avšak spotřebitelé se na této ztrátě podílejí jen z 5%. K více než třem čtvrtinám ztrát dochází dlouho před kuchyní, konkrétně v neefektivním zemědělství, když například během sklizně požírají úrodu ptáci a potkani nebo když obilné sýpky ničí škůdci. Proti tomuto typu plýtvání existuje řada nástrojů – od konzervace kořenů a hlíz s cílem minimalizovat škody až po dražší chlazení. Proč se tedy tyto technologie – v bohatších státech široce využívané – v rozvojovém světě nezavádějí? Důvodem je absence infrastruktury. Neexistují-li pořádné silnice spojující pole s trhy, nemohou zemědělci své přebytky snadno prodávat a ty se pak mohou zkazit dříve, než je někdo zkonzumuje.
In Afrika werden täglich im Schnitt 500 Kalorien pro Person verschwendet – doch lediglich 5 Prozent dieses Verlustes gehen auf das Konto der Verbraucher. Mehr als drei Viertel der Lebensmittelverschwendung passiert schon lange vor der Verarbeitung in der Küche – nämlich aufgrund einer ineffizienten Landwirtschaft. So fressen beispielsweise Vögel und Ratten die Feldfrüchte während der Ernte oder Getreidespeicher sind von Schädlingen befallen. Dieser Art der Lebensmittelverlusts kann auch vielerlei Weise begegnet werden – die Möglichkeiten reichen von der „Haltbarmachung“ der Wurzeln und Knollen zur Schadensminimierung bis hin zu kostspieligerer Kühlung. Warum werden diese – in den reicheren Ländern verbreitet angewandten – Technologien nicht auch in den Entwicklungsländern eingesetzt? Die Antwort lautet: weil es an Infrastruktur fehlt. Ohne Straßen von den Feldern zu den Märkten ist es für die Bauern nicht einfach, ihre überschüssigen Waren verkaufen und die Ernte verdirbt, bevor sie gegessen werden kann.