Nejnovější nárůsty cen ropy – a související zvýšení cen dalších komodit, zejména potravin – mají několik neblahých důsledků (i když necháme stranou riziko vážných občanských nepokojů). Zaprvé, v ekonomikách rozvíjejících se trhů, které se už teď přehřívají a kde ceny ropy a potravin představují až dvě třetiny spotřebního koše, budou sílit inflační tlaky. Vzhledem ke slabé poptávce v pomalu rostoucích vyspělých ekonomikách tu narůstající komoditní ceny mohou mít malý primární účinek na celkovou inflaci a nepatrný sekundární účinek na inflaci jádrovou. Bez újmy ale vyspělé země nezůstanou. Druhé riziko plynoucí z vyšších cen ropy – šok v oblasti směnných relací a disponibilního příjmu u všech dovozců energií a komodit – vyspělé země totiž postihne obzvlášť tvrdě, neboť sotva vybředly z recese a stále zažívají bezkrevné oživení. Třetí riziko tkví v tom, že stoupající ceny ropy sníží důvěru investorů a zesílí averzi vůči riziku a to povede ke korekcím na akciovém trhu, které zapůsobí negativním efektem bohatství na spotřebu a kapitálové výdaje. Utrpí zřejmě i obchodní a spotřebitelská důvěra, což dále podkope poptávku. Porostou-li ceny ropy ještě dále, až k vrcholům z roku 2008, vyspělé ekonomiky prudce zpomalí; řada z nich může dokonce sklouznout zpět do recese.
Die jüngsten Anstiege der Ölpreise – und die damit verbundenen Erhöhungen anderer Warenpreise, insbesondere von Lebensmitteln – bringen mehrere unglückliche Konsequenzen mit sich (selbst wenn man das Risiko schwerer ziviler Unruhen beiseite lässt). Erstens wird der Inflationsdruck in den bereits überhitzten Schwellenmärkten ansteigen, in denen Öl- und Lebensmittelpreise bis zwei Drittel des Warenkorbs ausmachen. Angesichts der schwachen Nachfrage in den langsam wachsenden Industrieländern könnten sich steigende Rohstoffpreise in der ersten Runde nur wenig auf die dortige Gesamtinflation auswirken und auch in der zweiten Runde einen geringen Einfluss auf die Kerninflation haben. Doch werden die Industrieländer nicht ungeschoren davonkommen. Das zweite Risiko durch höhere Ölpreise – ein Schock des Realaustauschverhältnisses und der verfügbaren Einnahmen für alle Energie- und Rohstoffimporteure –, wird die Industrieländer besonders hart treffen, zumal sie die Rezession gerade erst überwunden haben und immer noch eine schwache Erholung verzeichnen. Das dritte Risiko besteht darin, dass die steigenden Ölpreise das Vertrauen der Anleger senken und die Risikoaversion erhöhen, was zu Börsenkorrekturen führt, die negative Vermögenseffekte auf den Verbrauch und die Investitionsausgaben haben. Auch das Unternehmens- und Verbrauchervertrauen wird wahrscheinlich einen Schlag hinnehmen müssen, was die Nachfrage weiter untergräbt. Wenn die Ölpreise noch wesentlich höher steigen – auf die Spitzenwerte von 2008 – wird sich das Wachstum in den Industrienationen stark verlangsamen; viele könnten sogar zurück in die Rezession abgleiten.