Většina zemědělců zintenzívnila výrobu nebo se úplně vzdala hospodaření – to jsou trendy, které ohrožují přirozená stanoviště.Velkou výzvou zemědělské politiky je poskytnout hospodářské pobídky zemědělcům, aby nadále používali zemědělské postupy nepoškozující volně žijící živočichy. Společná zemědělská politika (SZP) prošla od svého zrodu v období poválečného nedostatku potravin řadou zásadních reforem. Dotace se stále více vzdalují od svého původního cíle, Údaje za EU-25 z roku 2006, Evropská komise, 2007b. Je třeba rovněž poznamenat, že tento zásah představuje méně než 5 % celkových plateb SZP. Země s vysokým podílem zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou dostávají relativně méně z rozpočtu pilíře I SZP (obrázek 1). To není překvapivé vzhledem k tomu, že tento pilíř byl původně spojen s výrobou a nejobvyklejší je v oblastech intenzivního hospodaření. Výdaje pilíře II (rozvoj venkova) na hektar se obvykle zvyšují s podílem zemědělské půdy s vysokou přírodní hodnotou. Výdaje
Als ökologisch wertvolle landwirtschaftliche Fläche wird Land bezeichnet, das besonders viele schutzwürdige Lebensräume und Arten aufweist. Häufig werden diese Flächen mit der traditionellen Landwirtschaft bzw. Landwirtschaft mit geringer Intensität in Verbindung gebracht, die wirtschaftlich nicht tragfähig ist. Die meisten Landwirte haben ihre Produktion intensiviert oder die Landwirtschaft ganz aufgegeben — Trends, die natürliche Lebensräume gefährden. Eine große Herausforderung der Agrarpolitik ist die Schaffung Daten für die 25 EU-Mitgliedstaaten, 2006. Europäische Kommission, 2007b. Die GAP gliedert sich in zwei Säulen (siehe Abbildung). Säule I umfasst Direktzahlungen an Landwirte und Eingriffe in landwirtschaftliche Märkte. Länder mit einem hohen Anteil ökologisch wertvoller landwirtschaftlicher Flächen erhalten aus Säule I des GAP-Haushalts nur verhältnismäßig geringe Mittel (Abbildung 1). ökologisch wertvollen landwirtschaftlichen Flächen beitragen kann. Die aktuellen Daten zeigen die Verteilung der GAP-Ausgaben auf nationaler Ebene. Innerhalb der Länder weisen die Informationen einen wesentlich geringeren Detaillierungsgrad auf.