Ale co když vítězové voleb nehodlají dodržovat pravidla, jež jsou nedílnou součástí demokratického procesu? Člověk si vzpomene na Hitlera, který, byť jeho vlastní strana nezískala 50% hlasů, mohl své „uchvácení moci“ opřít o parlamentní většinu. V méně vzdálené minulosti volby v postkomunistických zemích Evropy vynesly k moci skupiny, jejichž demokratické vysvědčení je přinejmenším pochybné. Tím nijak nemíním srovnávat Hamas s některou z těchto politických sil. Nicméně člověk si musí lámat hlavu nad vítězstvím hnutí, kde nezanedbatelné množství zvolených členů sedí v izraelských věznicích a u dalších není pravděpodobné, že by získali povolení ke vstupu do země, v níž byli zvoleni, takže nový parlament nemůže řádně fungovat. To vše nám říká o demokracii tři věci. Zaprvé, volby sotvakdy řeší fundamentální problémy. Především nevytvářejí liberální řád.
Was aber, wenn Wahlsieger nicht die Absicht haben, sich an die Regeln zu halten, die ein wesentlicher Bestandteil des demokratischen Prozesses sind? Man erinnere sich an Hitler, der sich, obgleich seine eigene Partei die absolute Mehrheit der Stimmen verfehlte, bei seiner „Machtergreifung“ auf eine parlamentarische Mehrheit stützen konnte. In jüngerer Zeit haben Wahlen in den postkommunistischen Ländern Europas Gruppen an die Macht gebracht, deren demokratische Verbundenheit, gelinde gesagt, zweifelhaft ist. Dies ist nicht als Vergleich der Hamas mit irgendeiner dieser politischen Kräfte zu verstehen. Trotzdem muss man sich über eine siegreiche Bewegung Gedanken machen, bei der eine größere Zahl der gewählten Abgeordneten in israelischen Gefängnissen sitzen, während andere kaum die Erlaubnis erhalten werden, in das Land einzureisen, in welchem sie gewählt wurden – sodass das neue Parlament nicht ordnungsgemäß funktionieren kann. All dies sagt drei Dinge über die Demokratie aus. Erstens lösen Wahlen nur selten grundlegende Probleme. Insbesondere schaffen sie keine freiheitliche Grundordnung.