Společenské vědy možná nabízejí odpověď, proč hlavní politický proud zbloudil. Trhlina mezi jejich objektivní analýzou reality a vládními politikami se prohloubila v propast. Ve většině západních zemí například ekonomové už dlouho vědí o zvětšující se mezeře v oblasti příjmů a dalších ukazatelů mezi některými bohatými městy – které těží z globalizace – a zbytkem země. Přesto to mezi národními lídry byla až vláda francouzského prezidenta Emmanuela Macrona, která zavedla daňové škrty na základě místa bydliště. Díky tomu se teď 1 % francouzského HDP přerozděluje nejprve do nejchudších částí země.
Die Gesellschaftswissenschaften könnten eine Antwort darauf parat haben, warum der Mainstream vom Weg abgekommen ist. Die Kluft zwischen ihrer objektiven Analyse der Realität und der Politik der Regierungen hat sich zu einem Abgrund verbreitert. In den meisten westlichen Ländern etwa sind sich die Ökonomen schon lange des zunehmenden Gefälles beim Einkommen und bei anderen Kennzahlen zwischen einigen wohlhabenden, von der Globalisierung profitierenden Städten und dem Rest des Landes bewusst. Doch bis die Regierung des französischen Staatspräsidenten Emmanuel Macron es tat, hatte noch kein nationaler Regierungschef Steuersenkungen auf Basis des Wohnsitzes in Kraft gesetzt. Infolge dieser Politik wird jetzt 1% des französischen BIP primär auf die ärmsten Teile des Landes umverteilt.