Nikdo, protože tyto pojmy neexistovaly. Dnes jsou však tyto nekonvenční nástroje měnové politiky normou ve většině rozvinutých ekonomik – a dokonce i na některých rozvíjejících se trzích. A nedávné kroky a signály Evropské centrální banky a Japonské centrální banky posilují názor, že s nekonvenční politikou stále není konec. Někteří lidé tvrdili, že tyto nekonvenční přístupy v měnové politice – a s nimi související rozšiřování účetních bilancí centrálních bank – jsou jistou formou znehodnocování nekrytých měn. Výsledkem měla být podle nich překotná inflace (ne-li hyperinflace), prudký růst dlouhodobých úrokových sazeb, kolaps hodnoty amerického dolaru, výrazný vzestup ceny zlata a dalších komodit a nahrazení znehodnocených nekrytých měn kryptoměnami, jako je bitcoin. Místo toho – a to je čtvrtá anomálie – je inflace v rozvinutých ekonomikách stále příliš nízká a dále klesá, a to navzdory nekonvenčním politikám a rozšiřujícím se účetním bilancím centrálních bank.
Niemand, denn damals existierten sie noch nicht. Aber heute sind diese unkonventionellen geldpolitischen Maßnahmen in den meisten Industriestaaten die Norm – und sogar in einigen Schwellenländern. Und die jüngsten Aktionen und Signale der Europäischen Zentralbank und der Bank von Japan lassen vermuten, dass noch mehr solcher Maßnahmen zu erwarten sind. Es gab Behauptungen, diese unkonventionelle Geldpolitik – und die daraus resultierende Aufblähung der Zentralbankbilanzen – sei eine Form der Entwertung von Fiat-Währungen. Die Folge, so wurde argumentiert, seien unkontrollierte Preissteigerungen (oder gar Hyperinflation), stark steigende Langfristzinsen, ein Zusammenbruch des US-Dollar, explodierende Preise für Gold und andere Rohstoffe sowie der Ersatz der entwerteten Fiat-Währungen durch Krypto-Währungen wie Bitcoin. Statt dessen – und dies ist die vierte Anomalie – ist die Inflation trotz der unkonventionellen Maßnahmen und immer größeren Bilanzen der Zentralbanken immer noch zu gering und weiter fallend.