Odpověď zní jednoznačně ne. V postkrizovém finančním uspořádání se musí sledování a regulace mezd ve finančních společnostech ujmout vlády; v opačném případě by se snadno mohly vrátit zvrácené pobídky, které přispěly k současné krizi. Důležité je rozlišovat mezi dvěma zdroji obav o vývoj mezd ve finančních společnostech. Jeden typ obav pramení z perspektivy akcionářů. Z údajů, které nedávno zveřejnil ministr spravedlnosti státu New York Andrew Cuomo, vyplývá, že devět velkých finančních společností vyplatilo svým zaměstnancům v letech 2003-2008 celkovou kompenzaci přesahující 600 miliard dolarů – v tomto období se přitom podstatně snížila jejich agregátní tržní kapitalizace.
Die Antwort ist ein klares Nein. In der Finanzordnung nach der Krise müssen die Regierungen die Rolle übernehmen, die Bezahlung in Finanzunternehmen zu überwachen und zu regulieren; andernfalls könnten die perversen Anreize, die zur aktuellen Krise beigetragen haben, leicht wiederkehren. Es ist wichtig, zwischen zwei Gründen zur Sorge über die Bezahlung in Finanzfirmen zu unterscheiden. Ein Grund zur Sorge ergibt sich aus der Perspektive der Aktionäre. Die jüngst von New Yorks Generalstaatsanwalt Andrew Cuomo veröffentlichten Zahlen weisen darauf hin, dass neun große Finanzunternehmen ihren Angestellten zwischen 2003 und 2008 Vergütungen im Gesamtwert von über 600 Milliarden Dollar bezahlten – in einem Zeitraum, in dem ihre Gesamtmarktkapitalisierung beträchtlich gesunken ist.