Vzestup a pád impérií se odedávna považuje za geopolitickou záležitost danou několika faktory, jako jsou vojenské kapacity, bohatství přírodních zdrojů nebo velikost populace. Podobně i geoekonomické výpočty relativního HDP, směnných relací a rezerv v zahraniční měně mají při stanovování rovnováhy moci značnou váhu. Žádná z těchto metrik však nezohledňuje faktory, jako jsou výzkum a vývoj, technologické inovace či komercializace, které dnes ukazují na budoucí úspěch spolehlivěji než jaderné arzenály nebo velikost ekonomiky.
Der Aufstieg und Fall von Weltmächten wird seit langem unter geopolitischen Aspekten betrachtet, basierend auf Faktoren wie militärische Mittel, Ressourcenausstattung und Bevölkerungsgröße. Auch geo-ökonomischen Berechnungen des relativen BIP, Handelsbedingungen und Devisenreserven wird bei der Ermittlung von Kräfteverhältnissen erhebliches Gewicht beigemessen. Doch keine dieser Messgrößen berücksichtigt Faktoren wie Forschung und Entwicklung, technologische Innovation und Kommerzialisierung, die heutzutage eher auf zukünftigen Erfolg schließen lassen als Kernwaffenarsenale oder die wirtschaftliche Größe.