Zvýšení úrokových sazeb by nemělo velký vliv na mezinárodní ceny obilnin či paliv. Ba vzhledem k velikosti americké ekonomiky by zpomalení v USA logicky mohlo mít na světové ceny mnohem větší účinek než zpomalení v kterékoli rozvojové zemi, což naznačuje, že z globálního hlediska by bylo vhodné zvýšit úrokové sazby v USA, nikoli v rozvojových zemích. Dokud rozvojové země zůstanou integrované do globálního hospodářství – a nepodniknou kroky k potlačení vlivu mezinárodních cen na domácí –, domácí ceny rýže a dalších obilovin nutně výrazně porostou, kdykoli se tak budou vyvíjet ceny mezinárodní. Pro mnohé rozvojové země představují vysoké ceny ropy a potravin trojí ohrožení: dovozní země musí zaplatit víc nejen za obiloviny, ale i za jejich přepravu do země a rovněž za jejich doručení ke spotřebitelům, již mohou žít daleko od přístavů.
Eine Anhebung der Zinssätze hätte keine großen Auswirkungen auf die internationalen Preise für Getreide oder Treibstoff. Angesichts der Größe der US-Wirtschaft ist es vorstellbar, das ein Abschwung in den USA einen weit größeren Effekt auf die weltweiten Preise hätte, als ein Wirtschaftsabschwung in irgendeinem Entwicklungsland. Daraus geht hervor, dass, aus globaler Perspektive betrachtet, eigentlich die Zinssätze in den USA und nicht in den Entwicklungsländern angehoben werden sollten. Solange die Entwicklungsländer in die Weltwirtschaft integriert bleiben – und keine Maßnahmen zur Beschränkung der Auswirkungen internationaler auf nationale Preise ergreifen – werden die Preise für Reis und anderes Getreide im Fall eines internationalen Preisanstiegs auch in diesen Ländern merklich ansteigen. Für viele Entwicklungsländer stellen hohe Öl- und Nahrungsmittelpreise eine dreifache Bedrohung dar: Nicht nur der Import von Getreide wird teurer, sondern auch der Transport in das jeweilige Land und zu den Verbrauchern, die möglicherweise weit weg von den Häfen wohnen.