Vlády spatřují svůj hlavní úkol v zajištění hospodářské prosperity a vzdělání chápou jako nezbytný a spolehlivý prostředek k dosažení tohoto cíle. Je tomu však opravdu tak? Tvrdí se nám, že země se „znalostní ekonomikou“ potřebuje stále více absolventů a formálně kvalifikovaných lidí, aby zůstala konkurenceschopnou. Pouhé vzdělání však nezajišťuje hospodářský růst takovým způsobem, v jaký naši politici – a podnikatelé – věří: vyšší vzdělání na vstupu neznamená vyšší růst na výstupu. A co je ještě horší, vzdělávací strategie, které se odvozují od současných názorů, mají vážné negativní dopady na příležitosti pro mladé lidi a kvalitu samotného vzdělávacího procesu. Argument, že vzdělání má pro ekonomiku význam, lze přijmout, poněvadž je na jisté úrovni očividně pravdivý. Moderní společnost skutečně potřebuje vzdělané lidi: nejen inženýry, chemiky a lékaře, ale i miliony lidí, kteří dokážou psát souvislé dopisy, vyplňovat složité formuláře, vysvětlovat pojistky a interpretovat statistické údaje ze strojů v továrních provozech. Některé z těchto dovedností lze získat pouze na univerzitách; jiné si lidé mohou (a měli by) osvojit na základních a středních školách.
Regierungen sehen es als ihre Hauptaufgabe an, wirtschaftlichen Wohlstand zu gewährleisten, und betrachten die Bildung als ein notwendiges und zuverlässiges Hilfsmittel zum Erreichen dieses Ziels. Aber stimmt das? Man erzählt uns, dass ein Land in einer „Knowledge Economy“ ständig mehr Studienabgänger und formale Abschlüsse braucht, um wettbewerbsfähig zu bleiben. Aber Bildung liefert nun einmal wirtschaftliches Wachstum nicht in der Weise, wie unsere Politiker – und Geschäftsleute – es glauben: Mehr Bildung oben reinzutun heißt nicht, dass unten mehr Wachstum rauskommt. Schlimmer noch: Die aus den gegenwärtigen Vorstellungen folgende Bildungspolitik hat ernste negative Konsequenzen für die beruflichen Chancen der jungen Leute und die Qualität ihrer Ausbildung selbst. Das Argument, dass Bildung für die Wirtschaft von Bedeutung ist, leuchtet ein, denn es ist (auf einer bestimmten Ebene) offensichtlich zutreffend. Eine moderne Gesellschaft braucht gut ausgebildete Menschen – nicht nur Ingenieure, Chemiker und Ärzte, sondern Millionen von Menschen, die zusammenhängende Briefe schreiben, komplizierte Formulare ausfüllen, Versicherungsverträge erklären und statistische Daten aus den Maschinen in den Fabrikhallen interpretieren können. Einige dieser Fertigkeiten lassen sich nur an der Universität erlernen; andere können (und sollten) in der Grund- und weiterführenden Schule gemeistert werden.