A i když ano, pak celostátní průměr může nabízet pokřivený obraz reality: například zvýšení průměrného příjmu může maskovat prohlubující se chudobu některých lidí, která je vyvážena obrovskými zisky pro zámožnou hrstku. Jedním z nejvýraznějších demografických posunů posledních let je masivní rozšíření střední třídy na globálním jihu. Sbližování globálních příjmů rozostřilo hranici mezi „bohatými“ a „chudými“ zeměmi. Současně se však uvnitř mnoha zemí zvýšila nerovnost. V důsledku toho představuje chudoba – ve všech podobách – stále palčivější problém pro řadu států, přestože se počet lidí žijících v chudobě celosvětově snížil. Vyřešení tohoto problému bude vyžadovat, abychom zásadně přehodnotili, jak by měl rozvoj vypadat. Právě proto se cíle trvale udržitelného rozvoje OSN na rozdíl od předešlých rozvojových cílů tisíciletí týkají všech zemí – nejen těch chudších.
Und selbst wenn sie es sind: Die nationalen Durchschnittswerte liefern oft ein verzerrtes Bild: Durch Zahlenangaben über steigende Durchschnittseinkommen kann beispielsweise die wachsende Armut mancher Menschen verschleiert werden, da sie auch die enormen Vermögenszuwächse einiger Reicher widerspiegeln. Eine der stärksten demografischen Veränderungen der letzten Jahre war die massive Zunahme der Mittelklasse in den südlichen Ländern. Durch die globale Annäherung der Einkommen wurde die Linie zwischen „reichen“ und „armen“ Ländern verwischt. Gleichzeitig aber hat sich die Ungleichheit innerhalb vieler Länder selbst erhöht. Obwohl die Gesamtzahl der weltweit in Armut lebenden Menschen also zurückgegangen ist, ist die Armut – in all ihren Formen – in vielen Ländern ein wachsendes Problem. Um dieses Problem zu lösen, müssen wir grundlegend neu darüber nachdenken, wie Entwicklung aussehen sollte. Deshalb gelten die Ziele Nachhaltiger Entwicklung im Gegensatz zu den vorherigen Millennium-Entwicklungszielen für alle Länder – und nicht nur für die ärmeren.