To se promítlo do 40% nárůstu směnných relací země (ceny exportů v poměru k importům), takže tytéž objemy vývozu znamenaly víc dolarů. Rusko prošlo zčásti podobnou zkušeností. Růst reálného výstupu vysvětluje pouze 12,5 % nárůstu hodnoty nominálního HDP v amerických dolarech během let 2003-2011, přičemž zbytek lze přičíst vzestupu ceny ropy, který zvýšil ruské směnné relace o 125 %, a 56% reálnému zhodnocení rublu oproti dolaru. Naproti tomu reálný růst Číny byl oproti Brazílii a Rusku trojnásobný, avšak její směnné relace se o 26 % zhoršily, protože čínské průmyslové vývozy zlevnily a zároveň zdražily tamní dovozy komodit. Podíl reálného růstu na nominálním růstu HDP hlavních rozvíjejících se zemí v amerických dolarech činil 20 %. Tři jevy pohánějící nominální HDP – nárůsty reálného výstupu, vzestup relativních cen vývozů a zhodnocování reálného měnového kurzu – se neuplatňují nezávisle na sobě. Rychleji rostoucí země zažívají obvykle zhodnocování reálného měnového kurzu, což je fenomén známý jako Balassův-Samuelsonův efekt.
Dies spiegelte sich in einem 40%igen Anstieg der Terms of Trade (des Preises der Exporte relativ zu den Importen) wider, was bedeutete, dass gleiche Exportmengen mehr Dollars ergaben. Russland durchlief eine ähnliche Entwicklung. Das reale Produktionswachstum erklärt nur 12,5% des Anstiegs in US-Dollar des nominalen BIP in den Jahren 2003-2011, und der Rest ist dem Anstieg der Ölpreise zuschreibbar, die Russlands Terms of Trade um 125% verbesserten, sowie einer realen Aufwertung des Rubels gegenüber dem Dollar um 56%. Chinas reales Wachstum andererseits war dreimal so hoch wie das von Brasilien und Russland, aber seine Terms of Trade verschlechterten sich um 26%, weil seine in den Export gehenden Fertigungsgüter sich verbilligten, während seine Rohstoffimporte sich verteuerten. Der Anteil des realen Wachstums am nominalen BIP-Wachstum in US-Dollar der wichtigsten Schwellenländer betrug 20%. Die drei Phänomene, die das nominale BIP erhöhen – Zunahmen der realen Produktionsleistung, ein Anstieg des relativen Preises der Exporte und eine reale Währungsaufwertung – operieren nicht unabhängig voneinander. Länder mit höherem Wachstum neigen zu realen Währungsaufwertungen, ein als Balassa-Samuelson-Effekt bekanntes Phänomen.