Jak vážně by měl být svět znepokojen? Dějiny nám dávají důvody k optimismu. Hostitelské země zatím vždy dokázaly jaderná rizika zvládnout i za nejzašmodrchanějších okolností. Během násilného rozpadu Jugoslávie nepřátelé nikdy neostřelovali ani neobsadili srbský jaderný reaktor, poháněný zbrojně využitelným obohaceným uranem. Když srbské bojové stíhačky přelétávaly hrozivě nízko nad slovinskou atomovou elektrárnou, reaktor ušetřily. Během čínské Kulturní revoluce bylo pokusům soupeřících frakcí o převzetí jaderných zařízení v Sin-ťiangu a Čching-chaji zabráněno zavedením stanného práva.
Wie sehr muss sich die Welt sorgen? Die Geschichte gibt Anlass zum Optimismus. Schließlich waren die Atomstaaten bisher in der Lage, nukleare Risiken auch unter äußerst schwierigen Umständen einzudämmen. Beim gewalttätigen Zusammenbruch Jugoslawiens führten die Gegner keine Militärschläge oder Angriffe gegen Serbiens Forschungsreaktor durch, der mit waffenfähigem angereichertem Uran betrieben wird. Als serbische Kampfjets bedrohlich tief über Sloweniens Atomkraftwerk flogen, verschonten sie den Reaktor. Ebenso verhinderte die Einführung des Kriegsrechts in der chinesischen Kulturrevolution die Versuche rivalisierender Gruppierungen, die Atomanlagen in Xinjiang und Qinghai einzunehmen.