Počet uměle vytvořených oblastí (např. průmyslové zóny, sídliště, dopravní infrastruktura …) se na druhé straně od roku 1990 zvýšil o téměř 8% a zaujímá plochu přesahující 12500 km². Takové významné změny ve využití půdy vedou nejen ke ztrátě a zhoršování přírodních stanovišť, ale rovněž způsobují výraznou fragmentaci stávajících stanovišť, což může vážně ovlivnit jejich schopnost i nadále poskytovat cenné statky a služby ekosystémů. Integrita ekosystémů a jimi poskytované statky a zboží12. Mořský trofický index evropských moří13. Fragmentace přírodních a polopřírodních oblastí14. Fragmentace říčních systémů15. Míra živin v brakických, pobřežních a mořských vodách16. Kvalita sladké vody
Künstlich angelegte Flächen (z. B. Industriegebiete, Wohnsiedlungen, Verkehrsinfrastruktur) haben dagegen seit 1990 um 8% zugenommen (über 12500 km²). Derart gravierende Veränderungen bei der Flächennutzung führen nicht nur zum Verlust und zur Verschlechterung von Lebensräumen, sondern bewirken auch eine starke Fragmentierung der bestehenden Lebensräume. Das kann zur Folge haben, dass die Lebensräume nicht mehr die wertvollen Güter und Dienstleistungen eines Ökosystems zur Verfügung stellen können. Unversehrtheit von Ökosystemen, Güter und Dienstleistungen12. Marine Trophic Index der europäischen Meere13. Fragmentierung natürlicher und halbnatürlicher Gebiete14. Fragmentierung von Flusssystemen15. Nährstoffgehalt von Übergangs-, Küsten- und Meeresgewässern16. Süßwassergüte