Staly se nejdůležitějšími globálními rozvojovými cíli v dějinách OSN. Také SDG budou pokračovat v boji proti extrémní chudobě, ale připojí k němu další úkoly – zajištění spravedlivějšího hospodářského růstu a trvalé ekologické udržitelnosti, zejména pak klíčový cíl omezit riziko člověkem vyvolaných klimatických změn. Vytyčení mezinárodních rozvojových cílů znamenalo obrovskou změnu pro životy lidí, především pro obyvatele nejchudších míst na planetě. Subsaharská Afrika měla z MDG nesmírný prospěch a při stanovování SDG se můžeme z tohoto úspěchu poučit. Abychom si uvědomili důležitost MDG pro subsaharskou Afriku, stačí porovnat desetiletí před jejich zavedením s desetiletím následujícím. Během deseti let před MDG byl hospodářský růst v regionu pomalý, míra chudoby vysoká (a stoupala) a region se potýkal se stále větší zátěží nemocí, včetně HIV/AIDS a malárie. V centru globální pozornosti se díky MDG ocitla také ochromující dluhová zátěž, s níž se potýkalo mnoho nejchudších afrických zemí, což nastartovalo proces odpouštění dluhů pod vedením Mezinárodního měnového fondu a Světové banky. Od roku 2000 do roku 2010 se míra chudoby v subsaharské Africe (měřená jako podíl lidí žijících za méně než 1,25 dolaru denně) snížila na 48,5%, přestože v letech 1990-1999 vzrostla z 56,5% na 58%, zatímco celkový roční hospodářský růst, který v letech 1990 až 2000 dosahoval průměrné hodnoty 2,3%, se v období let 2000-2010 více než zdvojnásobil na 5,7%.
Dabei handelt es sich um die wichtigsten globalen Entwicklungsziele in der Geschichte der Vereinten Nationen. Mit den SDGs wird man den Kampf gegen die extreme Armut fortsetzen, sich aber auch der Herausforderung eines gerechteren Wirtschaftswachstums und ökologischer Nachhaltigkeit stellen, wobei es vor allem um die Eindämmung der Gefahren des durch den Menschen verursachten Klimawandels geht. Die Festlegung internationaler Entwicklungsziele bedeutet einen großen Unterschied im Leben der Menschen, vor allem an den ärmsten Orten dieses Planeten. Afrika südlich der Sahara profitierte immens von den MDGs und auf diesem Erfolg können wir bei der Konzeption der SDGs aufbauen. Um die Bedeutung der MDGs für Afrika südlich der Sahara zu erkennen, muss man nur das Jahrzehnt vor ihrer Verabschiedung mit dem Jahrzehnt danach vergleichen. In den zehn Jahren vor den MDGs verzeichnete die Region langsames Wirtschaftswachstum, eine hohe (und steigende) Armutsrate sowie eine zunehmende Krankheitslast, einschließlich HIV/AIDS und Malaria. Außerdem lenkten die MDGs die globale Aufmerksamkeit auf die lähmende Schuldenlast vieler der ärmsten Länder Afrikas, wodurch ein Prozess des Schuldenerlasses unter Führung des Internationalen Währungsfonds und der Weltbank in Gang gesetzt wurde. Von 2000 bis 2010 sank die Schuldenrate Afrikas südlich der Sahara (gemessen am Anteil derer, die von weniger als 1,25 Dollar pro Tag leben) auf 48,5 Prozent, nachdem sie im Zeitraum von 1990 bis 1999 von 56,5 auf 58 Prozent angewachsen war. Das gesamte jährliche Wirtschaftswachstum, das von 1990 bis 2000 durchschnittlich 2,3 Prozent betrug, hat sich in der Zeit von 2000 bis 2010 auf 5,7 Prozent mehr als verdoppelt.