Cíl univerzálního zdraví je také velmi opodstatněný. Některé zdravotní problémy, například zanedbané tropické nemoci, jsou příznačné výhradně pro rozvojové země, zatímco jiné, jmenujme AIDS, tuberkulózu, malárii a mateřskou úmrtnost, chudé země postihují nepoměrně víc. Z velké části se však v uplynulém desetiletí ustálil soubor celosvětových neduhů, jimž jde na vrub velká většina zdravotních obtíží a předčasných úmrtí ve všech oblastech světa. Navržená zdravotní agenda bohužel tento trend podle všeho přehlíží. Nejlepší srovnatelné odhady příčin úmrtí a invalidity a jejich hlavních rizikových faktorů předkládá studie Global Burden of Disease (Globální břemeno nemocí), vypracovaná stovkami vědců spolupracujících řadu let. Údaje hovoří jasně o tom, co nám podlamuje zdraví a předčasně nás zabíjí. Dvě ze tří úmrtí na celém světě v roce 2010 zapříčinila nepřenosná onemocnění a prognózy ukazují, že v Africe budou nepřenosné choroby nejběžnější příčinou smrti do roku 2030. K těmto úmrtím z velké části vede několik rizikových rysů chování: kouření tabáku (v globálním žebříčku rizikových faktorů na druhém místě), požívání alkoholu (třetí místo), obezita a špatná výživa (šesté a sedmé místo) a tělesná nečinnost (desáté místo). Koncem července generální tajemník OSN Pan Ki-mun zveřejnil krátkou zprávu, aby informoval o nadcházející debatě Valného shromáždění.
Auch ein universelles Gesundheitsziel wäre überaus sinnvoll. Manche Erkrankungen wie etwa vernachlässigte Tropenkrankheiten kommen ausschließlich in Entwicklungsländern vor, während arme Länder überproportional von anderen Gesundheitsproblemen wie AIDS, Tuberkulose, Malaria und Müttersterblichkeit betroffen sind. Doch insgesamt kristallisierte sich in den letzten zehn Jahren eine Reihe global auftretender Krankheiten heraus, die für den größten Teil des schlechten Gesundheitszustands und vermeidbarer Todesfälle in allen Regionen der Welt verantwortlich sind. Leider scheint dieser Trend in der vorgeschlagenen Gesundheitsagenda ignoriert zu werden. Die von hunderten Wissenschaftlern über viele Jahre durchgeführte Global Burden of Disease-Studie bietet die besten vergleichbaren Schätzungen hinsichtlich Todesursachen und Behinderungen sowie den ihnen zugrunde liegenden Risikofaktoren. Die Daten darüber, was uns krank macht und uns vorzeitig sterben lässt, sind eindeutig. Im Jahr 2010 waren nicht übertragbare Krankheiten für zwei Drittel aller Todesfälle weltweit verantwortlich und Prognosen deuten darauf hin, dass diese Krankheiten im Jahr 2030 die häufigste Todesursache in Afrika sein werden. Diese Todesfälle sind größtenteils auf eine Handvoll risikoreicher Verhaltensweisen zurückzuführen: Tabakrauchen (an zweiter Stelle der Weltrangliste der Risikofaktoren), Alkoholkonsum (an dritter Stelle), Fettleibigkeit und schlechte Ernährung (an sechster beziehungsweise siebenter Stelle) sowie Bewegungsmangel (an zehnter Stelle). Ende Juli veröffentlichte UNO-Generalsekretär Ban Ki-moon einen Kurzbericht zu Informationszwecken für die bevorstehende Debatte der UNO-Generalversammlung.