rovnováhu mezi orgány Společenství, je samozřejmé, že je zapotřebí podrobit výklad a uplatnění tohoto pojmu kontrole Soudního dvora, jehož úkolem je bdít nad touto rovnováhou 9. Zkoumání opodstatněnosti žalobních důvodů předložených Parlamentem vycházejících z nedostatku pravomoci a porušení Smlouvy však nevyžaduje posouzení argumentů předkládaných na jejich podporu, chceme-li určit, zda je přijímání nebo dokonce změna seznamů bezpečných zemí součástí procesu tvorby nezbytných právních předpisů, anebo zda sporná směrnice představuje ukončení tohoto procesu. Postačí totiž konstatování, že napadené odvozené právní základy v každém případě vyžadují rozhodovací postup, který se liší od postupu stanoveného čl. 67 odst. 5 ES, nezávisle na uvažovaném konkrétním případě. Napadená ustanovení stanoví, že Rada přijímá rozhodnutí kvalifikovanou většinou po konzultaci s Parlamentem. Článek 67 odst. 5 ES zase stanoví přijímání nezbytných právních předpisů jednomyslným rozhodnutím Rady po konzultaci s Parlamentem a poté, co jsou přijaty, vyžaduje spolurozhodovací postup pro přijímání následných opatření.
am Entscheidungsprozess, der somit einen Einfluss auf das institutionelle Gleichgewicht hat, versteht sich von selbst, dass seine Auslegung und seine Anwendung der Kontrolle durch den Gerichtshof unterliegen, dem die Wahrung jenes institutionellen Gleichgewichts obliegt 9. Die Prüfung der Begründetheit der vom Parlament geltend gemachten Klagegründe der Unzuständigkeit und der Vertragsverletzung erfordert es jedoch nicht, das jeweilige Vorbringen zu widerlegen, indem festgestellt wird, ob die Erstellung oder sogar die Änderung der Listen sicherer Staaten zu den erforderlichen Rechtsvorschriften gehört oder ob die streitige Richtlinie deren Schlusspunkt darstellt. Gleichgültig, welche dieser Annahmen zutrifft, genügt nämlich die Feststellung, dass jedenfalls die beanstandeten abgeleiteten Rechtsgrundlagen ein Entscheidungsverfahren vorsehen, das von dem in Art. 67 Abs. 5 EG vorgesehenen abweicht. Die angefochtenen Bestimmungen sehen die Beschlussfassung durch den Rat mit qualifizierter Mehrheit nach Anhörung des Parlaments vor. Art. 67 Abs. 5 EG schreibt dagegen den einstimmigen Beschluss der erforderlichen Rechtsvorschriften durch den Rat nach Anhörung des Parlaments vor und sieht, wenn diese einmal erlassen sind, für spätere Rechtsakte Mitentscheidung vor.