Kromě toho důsledky změny klimatu na moře, jako je změna teploty, slanosti či proudění, mají dopad nejen na pobřeží, ale také na vnitrozemí.Technologický pokrok současně poskytuje nové možnosti, jak trvale, odpovědně a v zájmu lidstva využívat mnoho mořských zdrojů, které jsou doposud z velké části nevyužité. Pro pochopení těchto změn, předvídání budoucího vývoje a využití těchto možností je třeba zkoumat dřívější i současný vývoj oceánů. Evropské veřejné orgány to dobře pochopily a každoročně vynakládají celkem více než miliardu EUR na sběr údajů o mořském prostředí, zejména s cílem zajistit bezpečnost plavby na moři, ochránit pobřeží, najít nové biomateriály nebo zhodnotit zásoby/stavy ryb. Tyto údaje jsou však stále příliš rozptýlené, příliš málo sdílené, příliš roztříštěné ve svých normách, formátech a nomenklaturách. Možnost vyvinout na základě těchto údajů nové produkty a moderní služby je touto situací oslabena. Velká většina profesionálů působících v této oblasti se domnívá, že jedině zákrok na úrovni Evropské unie může umožnit všem, jejichž práce spočívá v rychlém poskytování údajů o mořském prostředí, aby dosáhli cílů trvalého a rozumného růstu, který je stanoven ve strategii „Evropa 2020“.
Darüber hinaus wirken sich die Folgen des Klimawandels in den Meeren, wie Veränderungen der Temperatur, der Salinität oder der Strömungen, nicht nur auf die Küste, sondern auch auf das Landesinnere aus. Zugleich bietet der technische Fortschritt neue Möglichkeiten, um auf eine nachhaltige und verantwortungsvolle Weise die zahlreichen und noch zu großen Teilen unerschlossenen Meeresressourcen im Interesse der Menschheit zu nutzen. Um diese Veränderungen verstehen, künftige Entwicklungen voraussehen und diese Chancen wahrnehmen zu können, müssen wir das heutige und frühere Meeresgeschehen beobachten. Die europäischen Institutionen haben dies wohl verstanden und wenden jährlich mehr als eine Milliarde Euro auf, um Daten zur Meeresumwelt zu sammeln, insbesondere um die Sicherheit der Meeresschifffahrt zu gewährleisten, die Küsten zu schützen, nach neuen Biomaterialien zu forschen oder die Fischbestände zu evaluieren. Aber diese Daten sind heute zu verstreut, zu wenig allgemein zugänglich, zu uneinheitlich in ihren Normen, Formaten und Systemen wissenschaftlicher Bezeichnungen. Die Möglichkeit, neue innovative Produkte und Dienstleistungen auf Grundlage dieser Daten zu entwickeln, wird dadurch geschmälert. Eine große Mehrheit der in diesem Bereich tätigen Fachleute ist der Meinung, dass nur ein Handeln auf europäischer Ebene es denjenigen, deren Arbeit von einer schnellen Bereitstellung der Daten zur Meeresumwelt abhängt, ermöglichen wird, die Ziele eines nachhaltigen und vernünftigen Wachstums zu erreichen, die in der„Strategie Europa 2020“ festgelegt wurden.