Koneckonců neexistuje žádný přesvědčivý – ba ani racionální – důvod, proč by chtěl ministr financí nebo generální ředitel platit za odstraňování škod, a přitom neinvestovat do prevence. Je načase, aby svět vtělil odolnost vůči katastrofám do industrializačního procesu a rozvoje malých i velkých měst, přičemž bude zohledňovat faktory, jako jsou seizmické hrozby, zaplavování údolních niv, pobřežní eroze a ničení životního prostředí. Přinese-li konference OSN správnou dohodu, pak se odolnost stane hlavním tématem roku 2015 a dá signál k uzavření dohod o klimatických změnách a trvale udržitelném rozvoji později během letošního roku – obě tyto dohody přitom budou mít významné dopady i na rizika katastrof.
Schließlich gibt es keinen zwingenden – nicht einmal rationalen – Grund, warum ein Finanzminister oder Finanzchef eines Unternehmens lieber für Rettungsmaßnahmen bezahlen würde als für Investitionen in Prävention. Es ist für die Welt an der Zeit, die Resilienz gegenüber Katastrophen in den Industrialisierungsprozess und die Stadtentwicklung einzubeziehen und damit Faktoren wie seismische Bedrohungen, Überschwemmungsgebiete, Küstenerosion und Umweltzerstörung zu berücksichtigen. Gelingt es auf der UNO-Konferenz ein taugliches Abkommen zu beschließen, könnte Resilienz zum bestimmenden Merkmal des Jahres 2015 werden und den Boden für weitere im Laufe des Jahres zu beschließende Abkommen über den Klimawandel und nachhaltige Enwicklung bereiten – von denen beide bedeutende Auswirkungen auf Katastrophenrisiken haben.