Zhruba 30–40 % finančních prostředků na rozvoj venkova se používá na eko-zemědělské programy, ale míra výdajů se v jednotlivých zemích značně liší. Například Španělsko a Řecko vydaly na eko-zemědělské programy v letech 2000–2002 kolem 4 EUR na hektar, zatímco ve Finsku a Rakousku byla tato částka zhruba 80 EUR na hektar. Tyto investice se odráží v zájmu o tyto programy. Zatímco ve Finsku a v Rakousku se eko-zemědělské programy uplatňují na více než 70 % zemědělské půdy, ve Španělsku a Řecku je tento poměr pouze kolem 5 %. Organické zemědělství nepoužívá chemická hnojiva a pesticidy (s výjimkou mědi a síry na vinicích).
Etwa 30–40 % der Mi5 el für die Entwicklung des ländlichen Raums werden für Agrarumweltprogramme benötigt, jedoch unterscheidet sich die Höhe dieser Aufwendungen zwischen den Ländern sehr stark. Spanien und Griechenland beispielsweise gaben 2000 bis 2002 etwa 4 Euro/ha für Agrarumweltprogramme aus, während diese Aufwendungen in Finnland und Österreich bei etwa 80 Euro/ha lagen. So bestehen solche Agrarumweltprogramme in Finnland und Österreich für über 70 % des Ackerlandes, aber nur für etwa 5 % in Spanien und Griechenland. Ökologischer Landbau verzichtet auf chemische Düngemi5 el und auf Schädlingsbekämpfungs-mi5 el.