S tím, jak Evropa využívá zásoby, které jsou snadno dostupné, bude se muset ve větší míře spoléhat na méně koncentrované rudy, obtížněji přístupné zdroje a fosilní paliva s nižším obsahem energie, u kterých lze předpokládat větší dopad na životní prostředí na jednotku materiálu nebo vyrobené energie. Kromě výše uvedeného byla definována sada indikátorů nebo způsobů účetnictví, jehož cílem je monitorovat dopady využívání zdrojů na životní prostředí. Sem patří ekologická stopa (ES), která srovnává potřebu lidí s ekologickou kapacitou Země pro regeneraci, lidské přisvojování čisté primární produkce (HANPP) a územní a ekosystémové účty (LEAC) (b). Rozdíly v účinnosti využívání zdrojů v různých částech Evropy jsou však podstatné a nejefektivnější ekonomiky EU z hlediska využívání zdrojů se od těch nejméně efektivních liší téměř desetkrát. Faktory, které ovlivňují účinnost využívání zdrojů, zahrnují technologickou úroveň výroby a spotřeby, podíl služeb a těžkého průmyslu, regulační a daňové systémy a podíl dovozu na celkovém využívání zdrojů. Velikost rozdílů mezi jednotlivými státy ukazuje na značný potenciál pro zlepšení. Například účinnost využívání zdrojů v EU-12 dosahuje
Die Unterschiede zwischen den einzelnen Ländern sind beträchtlich: pro Person schwankt der Ressourcenverbrauch fast um den Faktor zehn zwischen dem höchsten und dem niedrigsten Zahlen. Faktoren, die den Ressourcenverbrauch pro Person bestimmen, sind Klima, Bevölkerungsdichte, Infrastruktur, Verfügbarkeit von Ressourcen, das Niveau der wirtschaftlichen Entwicklung und die wirtschaftliche Struktur. Zusätzlich zu den oben genannten Initiativen wurde ein „Korb“ von Indikatoren bzw. Bilanzierungsansätzen zusammengestellt, deren Ziel die Beobachtung („Monitoring“) der Umweltauswirkungen der Ressourcennutzung ist. Diese Indikatoren umfassen den ökologischen Fußabdruck (Ecological Footprint – EF), welcher die menschliche Nachfrage mit der ökologischen Regenerationsfähigkeit des Planeten Erde vergleicht, den HANPP-Index (Human Appropriation of Net Primary Production) für die Messung des menschlichen Anteils des Kohlenstoffverbrauchs auf der Erde sowie Land- und Ökosystemkonten (Land and Ecosystem Accounts – LEAC) (b). Obwohl sich die Ressourcengewinnung innerhalb Europas auf stabilem Niveau bewegt und in einigen Fällen sogar rückläufig ist, bleiben einige unbewältigte Hinterlassenschaften früherer Tätigkeiten und stillgelegter Bergwerke bestehen. Da Europa die Reserven, die leicht zugänglich sind, verbraucht, wird es stärker auf weniger konzentrierte Erze, weniger zugängliche Ressourcen und auf fossile Brennstoffe mit geringerem Energiegehalt angewiesen sein, was voraussichtlich eine höhere Umweltbelastung pro erzeugter Material- und Energieeinheit verursachen wird. Der hohe Einsatz von Ressourcen zur Ankurbelung des Wirtschaftswachstums verstärkt das Problem der Versorgung und der Sicherung nachhaltiger Erträge, aber auch jenes der Bewältigung von Umweltauswirkungen bezüglich der Aufnahmekapazität der Ökosysteme.