Ekonom Robert Gordon posouvá tuto myšlenku ještě dále. Tvrdí, že éra překotného technického pokroku, která následovala po průmyslové revoluci, se v dějinách člověka může ukázat jako 250 let trvající výjimka z pravidla stagnace. Podle něj dnešní technologické inovace co do významu blednou ve srovnání s dřívějšími pokroky, jako byla elektřina, vodovod, spalovací motor a další průlomy, které jsou dnes už víc než sto let staré. Nad tezí o technologické stagnaci jsem s Thielem a Kasparovem nedávno diskutoval na Oxfordské univerzitě, doprovázen průkopníkem v oboru šifrování Markem Shuttleworthem. Kasparov se jízlivě tázal, zda výrobky jako iPhone 5 skutečně rozšiřují naše schopnosti, a prohlásil, že většina vědeckého bádání, na němž stojí moderní výpočetní technika, se uzavřela v sedmdesátých letech.
Der Ökonom Robert Gordon geht noch einen Schritt weiter. Er argumentiert, dass die Phase des raschen technologischen Fortschritts, die auf die Industrielle Revolution folgte, eine 250 Jahre währende Ausnahme von der vorherrschenden menschheitsgeschichtlichen Stagnation sei. Tatsächlich, so legt Gordon nahe, seien die heutigen technologischen Innovationen im Vergleich zu früheren Entwicklungen wie der Elektrizität, fließendem Wasser, dem Verbrennungsmotor und anderen, inzwischen mehr als ein Jahrhundert alten Durchbrüchen relativ unbedeutend. Ich habe die These von der technologischen Stagnation kürzlich mit Thiel und Kasparow an der Universität Oxford debattiert; mit von der Partie war der Verschlüsselungspionier Mark Shuttleworth. Kasparow stellte dabei die etwas zugespitzte Frage, in wieweit Produkte wie das iPhone 5 unsere Fähigkeiten tatsächlich erweiterten, und argumentierte, dass die meisten der wissenschaftlichen Probleme, die der modernen Computertechnologie zugrundelägen, bereits in den 70er Jahren geklärt gewesen seien.