Země jako Čína a Brazílie, které úspěšně snižují výskyt malárie, by mohly zjistit, že rezistence vůči antimalarikům podkopává jejich tvrdou práci. Výzkum, který jsme si zadali, byl založený na omezených dostupných údajích. Nezohledňuje škody v důsledku onemocnění způsobených rezistentními viry mimo nemocnice ani dopad eskalujících zdravotnických nákladů. Nezahrnuje pokles životní úrovně v důsledku úbytku terapií prodlužujících a zkvalitňujících život – například náhrad kolenního nebo kyčelního kloubu, léčby rakoviny a císařských řezů –, které spoléhají na antibiotika jako na prevenci infekce. Širší výzkum, který jsme provedli, ukazuje, že takové terapie – z nichž mnohé by bez účinných antibiotik nebyly možné – přinášejí užitek rovnající se zhruba 4% HDP.
Die harte Arbeit von Ländern wie China und Brasilien, wo die Anzahl der Malariainfektionen erfolgreich reduziert werden konnte, würde untergraben durch eine steigende Resistenz gegen Antimalariamedikamente. Unsere Untersuchung basiert auf den beschränkten verfügbaren Daten. Sie berücksichtigt weder die außerhalb der Krankenhäuser durch die Arzneimittelresistenz verursachten Schäden noch die dadurch steigenden Kosten für das Gesundheitswesen. Auch nicht berücksichtigt wurden die sinkenden Lebensstandards aufgrund des Verlustes von lebensverbessernden Maßnahmen wie Knie- und Hüftprothesen, Krebsbehandlungen und Kaiserschnitten - für welche Antibiotika erforderlich sind, um Infektionen vorzugbeugen. Die sehr allgemein gehaltene Untersuchung, die wir durchgeführt haben, zeigt, dass derartige Behandlungen - von denen viele ohne effektive Antibiotika unmöglich wären -, das Bruttoinlandsprodukt um 4 Prozent verbessern.