Studie pro Kodaňský konsenzus také ověřovala portfoliovou možnost typu, který ohlašuje Mezivládní panel o změně klimatu Organizace spojených národů. Vložili jsme 50 miliard dolarů do výzkumu zelenějších technologií, takže ekonomická cena adaptace a zmírňování důsledků mohla spolykat jen 750 miliard dolarů. Propast mezi neuhlíkovými a uhlík vypouštějícími technologiemi se zúžila a daně nastavené tak, aby omezovaly emise, se zefektivnily. Ve výsledku se program výzkumu a vývoje v podstatě zaplatil a celkové diskontované přínosy investice ve výši 800 miliard dolarů se vyšplhaly na víc než 2,1 bilionu dolarů. Zabezpečení toho, aby součástí portfolia reakce světa na změnu klimatu byl výzkum a vývoj, by snahy o zmírňování důsledků zefektivnilo a výrazně zvýšilo jejich schopnost omezit v nadcházejícím století uhlíkové emise.
Die Studie Copenhagen Consensus untersuchte auch eine Portfoliooption von der Art, wie sie vom Intergovernmental Panel on Climate Change der Vereinten Nationen propagiert wird. Wir wiesen für Forschung in grüne Technologien einen Betrag von 50 Milliarden Dollar aus, sodass für die wirtschaftlichen Kosten der Anpassungs- und Abfederungsmaßnahmen nur noch 750 Milliarden ausgegeben werden konnten. Die Kluft zwischen CO2-freien und CO2 emittierenden Technologien verkleinerte sich, und die zur Absenkung der Emissionen konzipierten Steuern wurden effektiver. Die Folge war, dass Forschung und Entwicklung sich im Wesentlichen selbst finanzierten und der diskontierte Gesamtnutzen der Investitionen im Wert von 800 Milliarden Dollar auf mehr als 2,1 Billionen Dollar stieg. Dafür zu sorgen, dass Forschung und Entwicklung Teil des weltweiten Reaktionsportfolios sind, würde die Abfederungsbemühungen effizienter machen und ihre Fähigkeit zur Reduzierung der CO2-Emissionen im Verlaufe des nächsten Jahrhunderts wesentlich erhöhen.