USA uspěly nepatrně hůř, než toto hrubé měřítko naznačuje, Japonsko o trochu lépe a většina ostatních bohatých zemí je v těsném rozptylu. Pohlédneme-li na dekádu před námi, tato analýza naznačuje, že relativní tempa růstu bohatých zemí lze předvídat na základě struktury jejich populací v produktivním věku, které známe už dnes, poněvadž všichni, kdo v následujících dvou desetiletích nastoupí do práce, jsou už na světě. Na tomto základě bude relativní úpadek Japonska coby přední hospodářské mocnosti pokračovat, neboť počet jeho obyvatel v produktivním věku bude nadále klesat asi o 1 % ročně. Německo a Itálie se rostoucí měrou blíží japonským vzorcům úbytku populace v produktivním věku, takže zřejmě také málo porostou. V případě Německa vidíme v jeho demografickém vývoji zajímavou zvláštnost: v letech 2005 až 2015 je jeho populace v produktivním věku dočasně stabilizovaná. Poté však bude následovat akcelerující propad, jelikož obyvatelstvo v produktivním věku bude ubývat ještě rychleji než v Japonsku. Současná síla německého hospodářství plyne zčásti také z této přechodné demografické stabilizace. Po roce 2015 se však jako nevyhnutelný jeví japonský scénář.
Die USA weisen etwas schlechtere Werte auf, als diese ungefähre Formel erwarten lassen würde. Japan erging es ein bisschen besser und die meisten anderen reichen Länder kommen dem erwarteten Wert recht nahe. Wirft man einen Blick auf das vor uns liegende Jahrzehnt, kann man mit dieser Berechnung auf Grundlage des Wachstumsmusters der Bevölkerungen im erwerbsfähigen Alter die relativen Wachstumsraten in den reichen Ländern voraussagen. Diese Wachstumsmuster sind ja heute bereits bekannt, nachdem jeder, der in den nächsten zwei Jahrzehnten zu arbeiten beginnt, bereits geboren wurde. Auf dieser Grundlage wird Japans relative Rückwärtsentwicklung als bedeutende Wirtschaftsmacht anhalten, da seine Bevölkerung im erwerbsfähigen Alter weiterhin um 1 Prozent jährlich schrumpfen wird. Deutschland und Italien weisen zunehmend japanische Züge der Rückläufigkeit hinsichtlich ihrer Bevölkerungen im erwerbsfähigen Alter auf und werden daher auch nur sehr wenig wachsen. Im Falle Deutschlands ist ein interessanter Knick in der Demographie zu beobachten: Von 2005 bis 2015 stabilisiert sich die Bevölkerung im erwerbsfähigen Alter vorübergehend. Daran schließt sich allerdings ein beschleunigter Rückgang an, da die Bevölkerung im erwerbsfähigen Alter noch schneller schrumpft als in Japan. Die aktuelle Stärke der deutschen Wirtschaft ist also teilweise auf diese temporäre demographische Stabilisierung zurückzuführen. Aber nach dem Jahr 2015 scheint ein Szenario im Stile Japans unausweichlich.