Neuskutečníme-li rychle velké změny, mohlo by to mít zničující následky. Vedoucí světoví představitelé si to zřejmě uvědomili, když se před pěti lety dohodli na omezení globálního oteplování během tohoto století na maximálně 2° Celsia nad úrovní před průmyslovou revolucí – za tímto prahem totiž hrozí riziko ještě ničivějších důsledků klimatických změn. Rozhodné kroky ke snížení emisí skleníkových plynů však zatím nebyly učiněny. Právě naopak: emise se podstatně zvýšily, a loňský rok byl v důsledku toho nejteplejším rokem od začátku měření. Svět má dnes nakročeno k tomu, aby svůj zbývající „rozpočet“ emisí CO2, jenž dnes činí méně než bilion tun, vyčerpal za pouhých 25 let. Výsledkem by byly katastrofální změny typu nekontrolovatelných vzestupů vodní hladiny, vln ničivých veder a vleklých období sucha, jež způsobují nevídané problémy v oblasti potravinové bezpečnosti, ekosystémů, zdraví a infrastruktury. Není nijak překvapivé, že nejhůře zasaženi budou nejchudší a nejzranitelnější lidé.
Wenn wir nicht schnell große Veränderungen einleiten, könnten die Ergebnisse verheerend sein. Als sich die Politiker vor fünf Jahren weltweit darauf einigten, die globale Erwärmung in diesem Jahrhundert auf 2º Celsius über dem vorindustriellen Niveau zu begrenzen – die Schwelle, oberhalb derer sich das Risiko katastrophaler Folgen des Klimawandels deutlich erhöht – schienen sie von dieser Erkenntnis geleitet worden zu sein. Allerdings hat es seitdem keine entschiedenen Maßnahmen zur Verringerung der Treibhausgasemissionen gegeben. Im Gegenteil: Die Emissionen sind deutlich gestiegen, was zur Folge hatte, dass das letzte Jahr eines der wärmsten seit Beginn der Aufzeichnungen war. Die Tendenz geht nun dahin, dass die Welt ihr verbleibendes „Budget“ an CO2-Emissionen von weniger als eine Billion Tonnen in nur 25 Jahren verbraucht. Die Folgen wären katastrophale Veränderungen wie die unkontrollierbare Erhöhung des Meeresspiegels sowie zerstörerische Hitzewellen und anhaltende Dürreperioden, die die Ernährungssicherheit, die Ökosysteme, die Gesundheit und die Infrastruktur vor beispiellose Probleme stellen würden. Es überrascht nicht, dass die Ärmsten und Wehrlosesten am stärksten betroffen wären.