Přibližně 70% antibiotik se však používá k tomu, aby zemědělská zvířata rostla o trochu rychleji. Zbylých 30% sice slouží k léčbě lidí, avšak lékaři je často předepisují nesprávně či zbytečně. A protože značné procento použitých léčiv se vypouští do životního prostředí v podobě odpadní vody a hnoje, jsou jimi zasaženy i bakterie v půdách, vodních zdrojích a divoké přírodě. Pokud toto zneužívání antibiotik neskončí, brzy se ocitneme bez léků schopných účinně léčit bakteriální infekce. Některé kroky se sice podnikají – ze zářijového setkání na vysoké úrovni v Organizaci spojených národů vzešly návrhy na některá mezinárodní opatření –, avšak ty zdaleka nejsou dostatečné.
Doch rund 70% davon werden eingesetzt, um das Wachstum von Nutztieren geringfügig zu beschleunigen. Die übrigen 30% werden zwar zur Behandlung von Menschen verwendet, aber häufig inkorrekt oder unnötig verschrieben. Und da ein wesentlicher Anteil der verwendeten Medikamente über das Abwasser und über Gülle in die Umwelt freigesetzt wird, werden die Bakterien im Boden, im Wasser und in Wildtieren ihnen ebenfalls ausgesetzt. Wenn dieser Antibiotikamissbrauch nicht aufhört, werden wir bald keine Medikamente mehr zur Verfügung haben, um bakterielle Infektionen wirksam zu bekämpfen. Doch obwohl derzeit entsprechende Schritte ergriffen werden – auf einer hochrangigen UN-Tagung im letzten September wurden Vorschläge für einige internationale Maßnahmen vorgelegt –, reichen diese bei weitem nicht aus.