Jiné země – například Itálie, Německo, Rakousko nebo Japonsko – jsou delší dobu víceméně korporativistické. Vyznačují se spíše uzavřeným systémem velkých korporací a velkých odborových svazů volně řízených intervencionistickými vládami za přispění velkých bank. Statistické údaje dokládají, že stejná daná změna cen akcií je v kapitalistických ekonomikách následována větší změnou zaměstnanosti než v ekonomikách více korporativistických. S jakými konkrétními pracovními a kapitálově tržními institucemi lze tuto citlivost na ceny akcií spojovat?
Andere Länder dagegen waren für eine lange Zeit eher körperschaftlich organisiert, man denke nur an Italien, an die Bundesrepublik Deutschland, an Österreich oder an Japan. Diese Länder verfügen über ein eher geschlossenes System großer Korporationen und mächtiger Gewerkschaften, die durch eine interventionistische Regierung in Zusammenarbeit mit großen Banken locker beaufsichtigt werden. Statistische Zahlen belegen, dass es in kapitalistischen Ökonomien – im Gegensatz zu korporatistischen – unter der Voraussetzung derselben Veränderungen von Aktienpreisen zu einer größeren Verschiebung im Bereich der Beschäftigungsrate kommt. Mit welchen besonderen Einrichtungen der Arbeits- und Kapitalmärkte ist nun die Reaktion auf die Aktienpreise so sehr verknüpft?