Část slunečního světla dopadajícího na zeměkouli je pohlcena a část odražena zpět. Podobně i některé sopečné erupce, zejména ty, při nichž se uvolňuje mnoho síry, mohou Zemi podstatně ochlazovat. Odhaduje se, že současný obsah síry v atmosféře, který je především důsledkem spalování uhlí a ropy, může maskovat značnou část předpokládaného skleníkového efektu. Bylo by tedy rozumné uskutečnit malé a reverzibilní experimenty s cílem stanovit, jaké látky by se daly použít v jakých nadmořských výškách, aby odrážely dopadající energii, a po zahrnutí těchto výsledků do globálních klimatických modelů určit, kde by byly tyto látky nejúčinnější a nejneškodlivější. Netřeba dodávat, že ani toto není úkol pro soukromý sektor a určitá mezinárodní podpora by možná byla na místě. Tento přístup se týká téměř výlučně klimatických změn. V jiných oblastech veřejné politiky, jako jsou terorismus, šíření jaderných zbraní, inflace nebo očkování, jako by převažoval princip „pojistek“: existuje-li dostatečně vysoká pravděpodobnost významných škod, podnikáme přiměřené předběžné kroky.
Ein Teil des Sonnenlichts wird von der Erde absorbiert, ein anderer Teil wird reflektiert. Ebenso kann die Erde aufgrund mancher Vulkanausbrüche, bei denen massenhaft Schwefel in die Atmosphäre gelangt, erheblich abkühlen. Tatsächlich wird vermutet, dass der vornehmlich aus der Verbrennung von Kohle und Öl stammende Schwefel in der Atmosphäre einen beträchtlichen Teil des berechneten Treibhauseffektes verschleiert. Es wäre daher sinnvoll, kleine, umkehrbare Experimente durchzuführen, um herauszufinden, welche Substanzen auf welcher Höhe in die Erdatmosphäre gebracht werden sollten, um das Sonnenlicht zu reflektieren. Die Ergebnisse dieser Untersuchungen sollten dann in globale Klimamodelle einfließen, um zu bestimmen, wo diese Substanzen ihre größte und sinnvollste Wirkung entfalten. Es ist müßig darauf hinzuweisen, dass dies keine Aufgabe für den privaten Sektor ist und internationale Unterstützung angebracht wäre. Allerdings beschränkt sich diese Denkweise fast ausschließlich auf den Klimawandel. In anderen Bereichen öffentlicher Politik wie Terrorismus, atomare Weiterverbreitung, Inflation oder Impfungen scheint ein „Versicherungsprinzip“ vorzuherrschen: Wenn die Wahrscheinlichkeit eines erheblichen Schadens groß genug ist, ergreifen wir im Voraus angemessene Maßnahmen.