Z jedné švédské studie vyplývá, že vegetariánská strava je o 10% levnější, takže z celkového rozpočtu jednotlivce uvolní přibližně 2%. Tato částka se přetaví v dodatečné výdaje, které způsobí další emise CO2, a ty podle závěrů studie z poloviny vymažou úsporu emisí v důsledku přechodu na vegetariánství. V prostředí rozvinuté země je realita taková, že přechod na plně vegetariánskou stravu do konce života sníží vaše emise zhruba o 2%. Přestože jde o dobře podložený výsledek, stále překvapuje mnoho lidí, kteří se domnívají, že přechodem na vegetariánskou stravu by se mělo dosáhnout více. Když jsem na tyto hodnoty poprvé upozornil, dva britští vědci napadli můj přístup, a dokonce prohlásili, že si vybírám jen argumenty, které se mi hodí. Zmíněné číslo je však nejlepším odhadem metastudie, nikoliv výsledkem volby jediné studie s nejvyšším či nejnižším výsledkem.
Aus einer schwedischen Studie geht hervor, dass vegetarische Ernährung um 10 Prozent billiger ist, wodurch etwa 2 Prozent des Gesamtbudgets einer Person für andere Zwecke für Verfügung stehen. Diese zusätzlichen Ausgaben führen zu höheren CO2-Emissionen, die, laut der Schlussfolgerungen der Studie, die Hälfte der durch den vegetarischen Lebensstil eingesparten Emissionen aufheben. In einem entwickelten Land sieht die Realität so aus, dass eine Person, die für den Rest ihres Lebens einen vegetarischen Lebensstil annimmt, ihre Emissionen damit um etwa 2 Prozent senkt. Das ist ein solide berechnetes Ergebnis, das dennoch viele Menschen überrascht, die meinen, mit einem vegetarischen Lebensstil sei mehr zu erreichen. Als ich diese Zahlen erstmals in den Vordergrund rückte, attackierten zwei britische Forscher meinen Ansatz und behaupteten gar, ich würde „Rosinenpickerei“ betreiben. Doch dieser Wert ist die beste Schätzung einer Meta-Studie und nicht das Ergebnis einer ausgewählten Einzelstudie, die die stärksten oder geringsten Auswirkungen ausweist.