Ani tato pokřivení však nezabránila tomu, aby nevyvážené systémy dlouhou dobu fungovaly. Jediným významným obdobím „vyvážené“ hospodářské expanze byl počátek devatenáctého století. Britská východoindická společnost záměrně prosadila trojstranné obchodní aranžmá, v jehož rámci Británie prodávala průmyslové zboží do Indie, kde nakupovala opium, to následně prodávala v Číně a financovala jím nákup čaje a dalších výrobků. Vyvážený globální hospodářský růst jinými slovy vyžadoval válku, kolonizaci a obchod s drogami ve velkém měřítku. Jaká symbiotická rovnováha se tedy stane základem příštího kola globálního hospodářského růstu? Vzhledem k tomu, že běžný účet je rozdíl mezi mírou úspor a mírou investic dané země, přičemž na oba faktory má silný vliv demografické složení, musíme brát v úvahu rychlé změny v populační dynamice.
Doch diese Verzerrungen waren kein Hindernis dafür, dass unausgewogene Systeme über lange Zeit bestehen blieben. Die einzig bedeutsame Periode einer „ausgewogenen” wirtschaftlichen Expansion ereignete sich im frühen 19. Jahrhundert. Die Britische Ostindien-Kompanie führte bewusst einen Dreieckshandel ein, innerhalb dessen Großbritannien Fertigerzeugnisse nach Indien lieferte, um Opium zu erwerben, das man anschließend in China verkaufte, um so den Kauf von Tee und anderen Produkten zu finanzieren. Mit anderen Worten: das ausgewogene Wachstum der Weltwirtschaft erforderte Krieg, Kolonialisierung und groß angelegten Drogenhandel. Welches symbiotische Ungleichgewicht wird nun also die nächste Runde des globalen Wirtschaftswachstums untermauern? Angesichts der Tatsache, dass die Leistungsbilanz die Differenz zwischen Spar- und Investitionsquote eines Landes darstellt, welche beide stark von der Demographie beeinflusst werden, müssen wir rasche Veränderungen in der Populationsdynamik berücksichtigen.