Existuje také široké spektrum pro rozhodnutí, zda své zájmy budeme definovat úzce či široce a zda je budeme sledovat a hájit u vyjednávacího stolu nebo násilím. O své politice mohou tedy země rozhodovat a tato rozhodnutí nejsou morálně lhostejná. "Objektivní" národní zájem většinou neexistuje. Zrušení otrokářství nebo vítězství socialismu či rozmach demokracie a lidských práv lze vidět jako národní zájem. Někdy země vědomě zvolí takovou politiku, která ohrožuje jejich přežití. Polsko a Československo odpověděly na nacistickou hrozbu odlišně ne proto, že by jejich zájmy byly odlišné, ale proto, že odlišní byli jejich lidé. V tom, jak člověk definuje své zájmy, se odráží to, jak definuje svou zemi. Sovětský svaz a Spojené státy měly na konci druhé světové války podobné zájmy. Amerika za nimi šla cestou otevřenosti a multilateralismu.
Zudem steht ein großer Definitionsspielraum zur Verfügung, ob wir unsere Interessen großzügig oder detailgenau festlegen und ob wir sie am Verhandlungstisch oder mit Gewalt durchsetzen. Wir haben die Wahl bei der Festlegung all unserer politischen Richtlinien, und diese Wahl ist nicht losgelöst von moralischen Werten. Meistens gibt es so etwas wie ein ,,objektives" nationales Interesse nicht. Ob es um die Abschaffung des Sklavenhandels, den Triumph des Sozialismus oder um die Verbreitung von Menschenrechten und Demokratie geht, alles kann zum nationalen Interesse deklariert werden. Polen und die Tschechoslowakei haben nicht auf unterschiedliche Weise auf die Bedrohung durch die Nazis reagiert, weil die Interessen der Länder unterschiedlich waren, sondern die Menschen . Wie man seine Interessen definiert, ist ein Spiegel dessen, wie man sein Land definiert. Ende des zweiten Weltkriegs hatte die Sowjetunion andere Interessen als die USA. Amerika verfolgte seine Interessen mit Öffnung und multilateralen Systemen.