Rozdělená Evropa kdysi a dnes LUBLAŇ: Od Joschky Fischera k Jacquesu Chiracovi se vize federální Evropské unie začínají množit jako houby po dešti. Pro Slovince jsou to vesměs znepokojující připomínky federální podoby někdejší Jugoslávie. Jugoslávská federace se rozpadla, neboť ve snaze sjednotit tolik rozdílů mohla být zvládnuta jen nedemokratickým, autoritativním způsobem. Měli by Slovinci, kteří se během krvavého rozpadu Jugoslávie vyhnuli nehoršímu, dnes skočit do nového federalistického dobrodružství, třebaže evropského? Tato volba se pochopitelně netýká jen Slovinců a je tak jako tak rukojmím jiných zájmů. Před deseti lety, kdy padla Berlínská zeď a Německo se znovu sjednotilo, tvrdily evropské demokracie, že chtějí napravit historickou nespravedlnost způsobenou poválečným rozdělením Evropy, kdy se země střední a východní Evropy staly jakousi válečnou kořistí Sovětského svazu.
Europas Teilungen, alt und neu LJUBLJANA: Von Joschka Fischer bis Jacques Chirac vermehren sich die Visionen einer föderalen EU. Für die Slowenen sind diese Ideen eine beunruhigende Mahnung an Jugoslawiens föderale Ordnung . Die Föderation Jugoslawiens ist gescheitert, da sie aufgrund der Vereinigung so vieler Differenzen nur durch undemokratische, sogar autoritäre Mittel zusammengehalten werden konnte. Sollen die Slowenen, die dem Schlimmsten der blutigen Auflösung Jugoslawiens ausgewichen sind, sich nun auf ein neues föderales Abenteuer einlassen, auch wenn es ein europäisches ist? Diese Entscheidung ist selbstverständlich nicht nur einzig die Wahl Sloweniens, und sie ist nun in jedem Fall die Geisel anderer Interessen. Vor zehn Jahren, nachdem die Berliner Mauer fiel und Deutschland wieder vereinigt war, sprachen sich die Demokratien Europas dafür aus, die historische Ungerechtigkeit der Teilung Europas, als die Staaten Ost- und Mitteleuropas eine Art Kriegsbeute für die Sowjetunion wurden, zu reparieren.