Jak se však věda bude zdokonalovat, s tímto pojišťovacím problémem bude nezbytné se vypořádat. Hlubší etické problémy přináší možnost vybírat si děti. To není nové. Ve vyspělých zemích rutinní testování starších těhotných žen společně s dostupností potratu výrazně snížilo výskyt vad, jako je Downův syndrom. V některých oblastech Indie a Číny, kde páry zoufale touží po synovi, se nejkrajnější podobou sexismu staly selektivní potraty a provádějí se v takovém rozsahu, že dospívá generace, v níž se mladí muži potýkají s nedostatkem partnerek. Některé páry, u nichž hrozí přenos genetického onemocnění na potomky, už několik let využívají mimoděložního oplodnění, při němž se vytvoří několik embryí, která lze testovat na přítomnost vadného genu, a pak se do dělohy usadí jen ta embrya, která jej nemají.
Aber mit zunehmendem wissenschaftlichen Fortschritt werden wir uns dem Versicherungsproblem stellen müssen. Profundere ethische Probleme wirft die Auswahl unserer Kinder auf. Diese ist nichts Neues. In entwickelten Ländern haben Routinetests bei älteren Schwangeren zusammen mit der Möglichkeit zur Abtreibung die Häufigkeit von Erkrankungen wie etwa Downsyndrom deutlich verringert. In einigen Regionen Indiens und Chinas sind viele Paare ängstlich darauf bedacht, einen Sohn zu haben; als ultimative Form des Sexismus werden hier in solchem Umfang selektive Abtreibungen praktiziert, dass inzwischen eine Generation heranwächst, in der sich die Männer einem Frauenmangel ausgesetzt sehen. Die Selektion von Kindern muss nicht notwendigerweise mit der Abtreibung einhergehen: Seit einigen Jahren schon können Paare, die Gefahr laufen, eine genetische Erkrankung an ihre Kinder weiterzugeben, die Möglichkeit der künstlichen Befruchtung nutzen. Dabei werden mehrere Embryos gezeugt, die dann auf das fehlerhafte Gen getestet werden können.