Stejně jako požadujeme, aby naše vlády řešily rizika spojená s terorismem či epidemiemi, měli bychom na ně vyvíjet společný tlak, aby podnikly okamžité kroky na ochranu našeho přírodního prostředí a omezení klimatických změn. Vědecká komunita zde nese zvláštní zodpovědnost za to, aby sdílela výsledky svého výzkumu a jeho potenciální důsledky. Proto jsem spolu se 16 dalšími vědci z Ligy Země – organizace zastupující čelní světové akademické instituce typu Postupimského institutu pro výzkum klimatických dopadů, Institutu Země, Univerzity Tsinghua nebo Stockholmského centra pro odolnost – zveřejnil „Prohlášení o Zemi“, které formuluje osm základních prvků úspěšné dohody o globálním klimatu, jež má být v prosinci uzavřena v Paříži. · Za prvé musí dohoda posílit závazek států omezit globální oteplování na méně než 2°C. · Za druhé je zapotřebí, aby dohoda uznala zbývající globální rozpočet na emise CO2. · Za třetí by dohoda měla položit základy zásadní transformace ekonomiky včetně hluboké dekarbonizace, která začne ihned, aby přibližně do roku 2050 vznikla bezuhlíková společnost. · Za čtvrté musí všech 196 zemí podepsaných pod Klimatickou úmluvou Organizace spojených národů formulovat emisní cestu obsahující hlubokou dekarbonizaci, přičemž bohatší země musí hrát prim.
Ebenso wie wir von unseren Regierungen erwarten, dass sie uns beispielsweise vor Risiken durch Terrorismus oder Seuchen bewahren, müssen wir gemeinsam Druck auf sie ausüben, jetzt zu handeln, um unsere natürliche Umwelt zu schützen und den Klimawandel zu stoppen. Hier haben auch die Wissenschaftler eine besondere Verantwortung, ihre Forschungsergebnisse zu veröffentlichen und die möglichen Folgen darzulegen. Daher habe ich gemeinsam mit weiteren 16 Wissenschaftlern der Liga für die Erde – stellvertretend für weltweit führende akademische Einrichtungen wie das Potsdam-Institut für Klimafolgenforschung, das Earth Institute, die Tsinghua-Universität und das Stockholm Resilience Centre – eine „Erklärung für die Erde“ verfasst, die acht wichtige Elemente eines erfolgreichen globalen Abkommens im Dezember in Paris hervorhebt: · Erstens müssen die Staaten im Rahmen des Abkommens ihre Verpflichtung erneuern, die weltweite Erwärmung auf unter 2°C zu begrenzen. · Zweitens muss das verbleibende globale Budget für CO2-Emissionen anerkannt werden. · Drittens muss das Abkommen die Grundlagen für eine grundlegende Transformation der Wirtschaft schaffen. Um bis etwa 2050 eine Gesellschaft ohne Kohlenstoffausstoß zu erreichen, müssen sofortige Schritte hin zu einer umfassenden Dekarbonisierung erfolgen. · Viertens müssen alle 196 Länder der Klimakonvention der Vereinten Nationen Emissionspläne aufstellen, die mit dem Ziel der umfassenden Dekarbonisierung in Einklang ist. Dabei müssen die reicheren Länder die Führung übernehmen.