Rozvojové země během krize covidu-19 nezvýšily své veřejné výdaje tak strmě, a přesto musí ze suverénního dluhu platit vyšší úrokové sazby. Tyto sazby, jakož i rizikové přirážky, jež chudší země platí na mezinárodních kapitálových trzích, mohou ještě růst, až začnou stoupat úrokové sazby ve vyspělých ekonomikách – obzvlášť ve Spojených státech. Krátce před výročními zasedáními Mezinárodního měnového fondu a Světové banky v říjnu 2020 výkonná ředitelka MMF Kristalina Georgieva vyzvala k naléhavým reformám mezinárodní architektury dluhu. Učiněno však zatím bylo málo.
Die Entwicklungsländer dagegen müssen, obwohl sie die öffentlichen Ausgaben während der COVID-19-Krise weniger stark erhöht haben, auf ihre Staatsanleihen höhere Zinssätze zahlen. Diese Zinssätze und auch die Risikoaufschläge, die die ärmeren Länder an den internationalen Kapitalmärkten zahlen, könnten sich angesichts nun steigender Zinsen in den hochentwickelten Volkswirtschaften – und insbesondere in den USA – weiter erhöhen. Kurz vor den Jahrestagungen des Internationalen Währungsfonds und der Weltbank im Oktober 2020 sprach sich Kristalina Georgieva, die Geschäftsführende Direktorin des IWF, für eine dringende Reform der internationalen Schuldenarchitektur aus. Doch passiert ist relativ wenig.