Jak ale příliv daňových úniků naznačuje, tyto mechanismy nejsou víc než hra kočky při přemnožení myší – a myši, zdá se, vítězí. Jak se daňové úniky šíří, objevily se celé sítě, jejichž smyslem je napomáhat utajování příjmů, a je tak mnohem méně pravděpodobné, že ti, kdo porušují zákon, budou potrestáni. Navíc vzhledem k tomu, že daním se vyhýbá víc lidí, správci daní jsou pod sílícím tlakem být shovívavější nebo přijímat úplatky. Jednou strategií jak oslabit vazby mezi potenciálními daňovými hříšníky je zavést různé střety zájmů. Daň z přidané hodnoty je například stanovena, aby motivovala firmy zajišťovat si za své vstupy faktury s cílem snížit si vlastní daňové výdaje. Výsledky ale často potenciál svých přínosů nenaplňují, protože DPH přispěla k posílení pobídek pro ty, kdo se daním vyhýbají, aby vytvořili ještě pevnější sítě, které dokáží skrýt celé řetězce transakcí.
Wie allerdings die steigende Zahl der Steuerhinterziehungen zeigt, laufen diese Mechanismen lediglich auf ein Katz-und-Maus-Spiel hinaus, wobei die Mäuse das Spiel offenbar für sich entscheiden. Mit zunehmender Verbreitung der Steuerhinterziehung entwickelten sich ganze Netzwerke, die sich dem Verbergen von Einkommen widmen, wodurch auch die Bestrafung der Gesetzesbrecher weit unwahrscheinlicher wurde.Außerdem geraten die Steuerbehörden aufgrund der steigenden Zahl von Steuerhinterziehungen zunehmend unter Druck, nachgiebiger zu agieren oder Schmiergelder anzunehmen. Eine Strategie, die Beziehungen zwischen potenziellen Steuerhinterziehern zu schwächen, ist die Einführung von verschiedenen Interessenskonflikten. So ist die Mehrwertsteuer beispielsweise dazu gedacht, Unternehmen zu ermutigen, für ihre Eingänge Rechnungen auszustellen, um ihren eigenen Steueraufwand in Grenzen zu halten. Das Ergebnis bleibt jedoch oftmals hinter den Erwartungen zurück, da die Mehrwertsteuer Steuerhinterzieher anspornte, noch stärkere Netzwerke zu bilden, hinter denen man ganze Transaktionsketten verbergen kann.