Chopí se americké hospodářství v příštím roce příležitosti k rychlému růstu? Patrně ano. Jestliže stagnující zaměstnanost nezpůsobí náhlé snížení spotřeby domácností, daňové úlevy a nízké úrokové sazby by napřesrok měly ekonomiku USA postrčit ke 4% tempu růstu. Takový růst k vytvoření velkého množství pracovních míst a k výraznému snížení míry nezaměstnanosti může, ale nemusí stačit; každopádně ale postačí na to, aby Amerika setrvala nejrychleji rostoucí složkou postindustriálního jádra světového hospodářství. Ekonomika postindustriálního jádra jako celku bude ovšem nadále jako letadlo, jemuž funguje jen jeden motor. Růst reálného HDP v Japonsku a v západní Evropě stěží dosáhne aspoň poloviny tempa, jež zaznamenají USA. Absence rychlého růstu v západní Evropě a v Japonsku nepředstavuje významnější znevýhodnění pro rozvojové země, a to především proto, že Evropa ani Japonsko nikdy nebyly příliš otevřené dovozům z rozvojových zemí. Pevný růst poptávky v USA vytvoří vyšší poptávku po exportech z rozvojových zemí - třebaže ceny nebudou stejné jako v dobách silnějšího dolaru.
Wird Amerikas Volkswirtschaft ihre Chance nutzen und im Verlauf des nächsten Jahres deutlich wachsen? Vermutlich. Sofern es nicht aufgrund einer stagnierenden Beschäftigungsentwicklung zu einem plötzlichen Rückgang des privaten Verbrauchs kommt, dürften Steuernachlässe und niedrige Zinsen die US-Konjunktur im Verlauf des nächsten Jahres mit einer Wachstumsrate von 4% vorantreiben. Ob dies ausreicht, um im größerem Umfang Arbeitsplätze zu schaffen und die Arbeitslosenquote deutlich zu senken, sei dahingestellt. Jedenfalls wird ein solches Wachstum ausreichen, damit Amerika auch weiterhin der am schnellsten wachsende Teil des postindustriellen Kerns der Weltwirtschaft bleibt. Die Konjunktur des postindustriellen Kerns insgesamt wird jedoch nach wie vor einem Flugzeug mit nur einem funktionierenden Triebwerk ähneln: Das reale Wachstum beim BIP in Japan und Westeuropa dürfte nicht einmal halb so hoch ausfallen wie in den USA. Das fehlende starke Wachstum in Westeuropa und Japan stellt allerdings für die Entwicklungsländer kein großes Handicap dar, da Europa und Japan traditionell nicht besonders offen für Importe aus diesen Ländern sind. Ein stabiler Nachfrageanstieg in den USA wird zu einer steigenden Nachfrage nach Exporten aus den Entwicklungsländern führen - allerdings nicht zu Preisen, wie sie bei einem stärkeren Dollar vorherrschten.