Plán nezpochybňuje ústavní dluhovou brzdu, která zakazuje spolkové vládě vykazovat strukturální deficity převyšující 0,35% HDP. Doporučuje však právně vymahatelný závazek udržet úroveň investic nejméně na stejné úrovni, na jaké se pohybují odpisy státních aktiv, a využívat nečekaných rozpočtových přebytků především ke zvyšování veřejných investic. Za účelem podpory místních investic navrhuje expertní komise vytvoření „národního investičního paktu“, který umožní obcím zvýšit investice nejméně o 15 miliard eur během následujících tří let. A také doporučuje založení veřejné poradní instituce, která obcím pomůže s realizací vlastních investičních projektů, u nichž dnes existují nedodělky v hodnotě 118 miliard eur. Nejkontroverznější otázka, a to jak uvnitř komise, tak i v celém Německu, se týká financování infrastruktury prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru – zdánlivě slibného řešení, u něhož se však ukázalo, že rozhodně není všelékem. Aby se nastavila účinná rovnováha, navrhuje akční plán zřízení dvou veřejně vlastněných investičních fondů – jeden by vybíral peníze od institucionálních investorů a druhý od jednotlivců.
Der Plan stellt die im Grundgesetz verankerte Schuldenbremse, die es der Bundesregierung untersagt, strukturelle Defizite von mehr als 0,35% vom BIP anzuhäufen, nicht in Frage. Doch er empfiehlt eine haushaltsrechtliche Verpflichtung, die Investitionen mindestens auf einem Niveau zu halten, das die Abschreibungen auf Vermögen der öffentlichen Hand kompensiert, und unerwartete Haushaltsüberschüsse prioritär zur Steigerung der öffentlichen Investitionen zu verwenden. Zur Unterstützung lokaler Investitionen schlägt die Kommission die Schaffung eines „Nationalen Investitionspaktes“ vor, um die Kommunen in die Lage zu versetzen, ihre Investitionen im Laufe der kommenden drei Jahre um mindestens 15 Milliarden Euro zu erhöhen. Und sie empfiehlt die Einrichtung einer öffentlichen Beratungsstelle, die die Kommunen bei der Umsetzung ihrer Investitionsprojekte unterstützt, denn der kommunale Investitionsrückstand beläuft sich inzwischen auf 118 Milliarden Euro. Die, innerhalb der Kommission und in Deutschland insgesamt, kontroverseste Frage betrifft die Finanzierung der Infrastruktur über öffentlich-private Partnerschaften – eine scheinbar vielversprechende Lösung, die sich trotzdem als alles andere als ein Allheilmittel erwiesen hat. Um hier ein effektives Gleichgewicht zu erreichen, schlägt der Plan zwei staatliche Anlagefonds vor: einen, um Geld von institutionellen Anlegern aufzubringen, und einen zweiten, um Geld von den Bürgern aufzubringen.