V mnoha evropských zemích panuje rostoucí obava z většího vlivu užívání drog na komunity, kde k němudochází. Otázky bezpečnosti veřejnosti a expozicemladých lidí drogám patří mezi nejčastěji uváděné obavy,které lze sloučit do kategorie nazvané „rušení veřejnéhopořádku související s drogami“. Této otázce se podrobněvěnuje část vybraných témat, která jsou doplňkem výročnízprávy. Téma trestního soudnictví je dále zpracováno v části věnované posouzení strategií přechodu od trestůodnětí svobody osob s drogovými problémy k léčbě:(„Alternativní tresty: zaměření na problémové drogovězávislé pachatele v EU“ – „Alternatives to imprisonment:targeting offending problem drug users in the EU“). Jak znění této zprávy jasně dokládá, v Evropě existujívýrazné rozdíly mezi členskými státy jak v drogovýchproblémech, kterým čelí, tak v politice, rozsahu a charakteru opatření. Přesto má drogová situace většinyzemí určité společné prvky. Na politické úrovni vyjadřujíčlenské státy obecný politický závazek vytvořit vyvážené a vědeckými důkazy podložené řešení v souladu s mezinárodními závazky, a i když uznávají, že zaprotidrogovou politiku i nadále zodpovídají jednotlivéstáty, berou též v úvahu přínosy, které mohou vzniknoutlepší koordinací na evropské úrovni.
In vielen europäischen Ländern werden zunehmend Sorgen über die Auswirkungen geäußert, die der Drogenkonsum in den davon betroffenen Gesellschaftennach sich zieht. Fragen der öffentlichen Sicherheit und der Kontakt von Jugendlichen mit Drogen gehören zu den amhäufigsten erwähnten Anliegen, die sich unter dem Titel„Drogenbedingte Störung der öffentlichen Ordnung“zusammenfassen lassen. Dieser Punkt wird eingehend im Abschnitt „Ausgewählte Themen“ behandelt, der dem Jahresbericht beiliegt. Das Thema der Strafverfolgung wirdin einem weiteren ausgewählten Thema behandelt, das der Analyse von Strategien gewidmet ist, die Personen mit Drogenproblemen weg von Freiheitsstrafen und hin zu Behandlungen führen sollen(„Alternativen zu Gefängnisstrafen: Maßnahmen für straffälligeproblematische Drogenkonsumenten in der EU“ –„Alternatives to imprisonment: targeting offendingproblemdrug users in the EU“). Schätzungen der WHO zufolge haben in den meisteneuropäischen Ländern mehr als 75% derbehandlungsbedürftigen Menschen Zugang zu HAART.Esist jedoch davon auszugehen, dass die Versorgungineinigen baltischen Ländern schlecht ist. Die Zunahme war in einigen der neuen Mitgliedstaatenbesonders ausgeprägt. Wie dieser Bericht deutlich aufzeigt, gibt es in Europabeträchtliche Unterschiede zwischen den Mitgliedstaatensowohl in Bezug auf die Drogenprobleme, mit denen siekonfrontiert sind, als auch bezüglich der Politik sowie des Umfangs und der Art der Maßnahmen. Trotzdem gibt esauch einige gemeinsame Elemente mit Blick auf die Drogensituation, der sich die meisten Länder gegenübersehen.