Takto objektivní a empiricky založená analýza by měla sloužit jako vodítko probíhajícího úsilí – za účasti OSN, národních vlád, nevládních organizací a dalších aktérů – stanovit příští globální rozvojovou agendu, která se rozběhne napřesrok. Je to jediný způsob, jak zajistit, aby nejchudší lidé dostali maximum možného a aby vlády získaly za své peníze maximální užitek. Současná agenda – zaměřená na takzvané Rozvojové cíle tisíciletí – sice přinesla významné úspěchy, avšak kvůli neschopnosti položit důraz na analýzy nákladů a přínosů neumožnila lidem z praxe plně optimalizovat využití omezených zdrojů. Další výhodou tohoto typu analýzy je skutečnost, že dokáže odhalit budoucí rizika spojená s dlouhodobějšími trendy, jako je globální růst populace. To je důležité, neboť rostoucí populace může být ještě větším problémem, než se dříve předpokládalo.
Derart objektive, auf empirischen Grundlagen beruhende Analysen sollten die laufenden Bemühungen – der Vereinten Nationen, nationaler Regierungen, NGOs und anderer Akteure – bei der Entwicklung der nächsten globalen Entwicklungsagenda leiten, die im kommenden Jahr auf den Weg gebracht wird. Tatsächlich ist dies die einzige Möglichkeit dafür zu sorgen, dass die am schlimmsten von Armut betroffenen Menschen den größten Nutzen erzielen und dass Geld der Regierungen gut angelegt ist. Die derzeitige Agenda – in deren Mittelpunkt die sogenannten Millenniumsentwicklungsziele stehen – hat zwar beachtliche Erfolge erzielt, doch das fehlende Gewicht, das derartigen Kosten-Nutzen-Analysen beigemessen wurde, hat die Umsetzenden daran gehindert, beschränkte Ressourcen so optimal wie möglich einzusetzen. Ein weiterer Vorteil einer solchen Analyse besteht darin, dass zukünftige Risiken im Zusammenhang mit langfristigeren Trends wie dem weltweiten Bevölkerungswachstum hervorgehoben werden können. Das ist wichtig, weil eine wachsende Bevölkerung ein noch größeres Problem sein könnte als bisher angenommen.