• Půda: Evropská půda představuje obrovskou zásobárnu uhlíku obsahující přibližně 70 miliard t, a špatné řízení může mít vážné důsledky: neschopností ochránit zbývající rašeliniště Evropy by například došlo k uvolnění stejného množství uhlíku, jaké by vyprodukovalo dalších 40 milionů automobilů na evropských silnicích. Jiné méně intenzivní zemědělské režimy založené na rozmanitých kulturách či genovém inženýrství mohou být produktivnější (a), a to při současném respektování Pokud jde o neobnovitelné zdroje, Evropa je do značné míry závislá na zbytku světa, přičemž u některých z těchto neobnovitelných zdrojů – například u fosilních paliva vzácných kovů používaných v produktech odvětví informačních technologií – lze stále obtížněji zajistit levné zdroje, pokud vůbec – často nejen z důvodů nabídky, ale také z geopolitických důvodů. Řešení této tendence by mohlo být klíčovým prvkem při naplňování cíle pro oblast zdrojové efektivity v rámci strategie EU2020 (15). Účetnictví výhod ochrany přírody pro všechny hospodářské subjekty v současných účetních systémech chybí (b).
•Boden: Die Böden in Europa sind riesige Kohlenstoffspeicher (rund 70 Milliarden Tonnen) und Misswirtschaft kann schwerwiegende Folgen haben: Wird zum Beispiel verabsäumt, Europas verbleibende Torfmoore zu schützen, würde die gleiche Kohlenstoffmenge freigesetzt werden wie durch zusätzliche 40 Mio. Autos auf Europas Straßen. Andere, weniger intensive Landwirtschaftsmethoden basierend auf unterschiedlichen Genen und Kultur können produktiver sein und dabei dennoch die Tragfähigkeit des Bodens berücksichtigen (a). Bei diesen Methoden wird Naturschutz nicht länger als Belastung für die Landwirte angesehen, sondern als wichtiger Beitrag zur Erhaltung des Bodens und der Lebensmittelqualität, was der Landwirtschaft, der Lebensmittelindustrie, dem Einzelhandel und nicht zuletzt den Verbrauchern zugute kommt. Die Berechnung des Nutzens, den alle Wirtschaftsakteure aus dem Naturschutz ziehen, fehlt in den derzeitigen Berechnungsmethoden (b). Die Auseinandersetzung mit dieser Problemstellung könnte zu einem Schlüsselelement bei der Erreichung der Ziele hinsichtlich Ressourceneffizienz im Rahmen der EU-Strategie 2020 werden (15).