Kladou si otázku, zda se lidé mohou těšit z výhod globalizace a současně být chráněni před jejími náklady – a jaké existují alternativy vůči „tržnímu fundamentalismu“, který od konce dvacátého století definuje kapitalismus. V této náladě jsou lidé ochotnější nebrat v potaz náklady nacionalismu, poněvadž začali zpochybňovat přínosnost jeho soupeře zvaného liberální kapitalismus. Například obyčejní Rusové se odmítají postavit čelem k nákladům spojeným s politikou jejich vlády na Ukrajině, a to nejen proto, že tyto náklady podceňují, ale i proto, že jim připadají nedůležité ve srovnání s obrovskou psychologickou vzpruhou, kterou jim zmíněná politika přináší. Nacionalismus dnes není zdaleka tak zhoubný, jako byl ve 30. letech, protože ekonomická tíseň je mnohem méně výrazná. Jeho oživení však slouží jako předzvěst, co se stane, když jistá forma politiky tvrdí, že uspokojí veškeré lidské potřeby kromě vědomí sounáležitosti s komunitou – a pak lidi zklame. Volný obchod, aneb když láska vyjde draho LONDÝN – Prosincová ministerská konference Světové obchodní organizace (WTO) na Bali přinesla skrovný balíček povzbuzení pro globální obchod. Obecněji nahlíženo, multilaterální přístup WTO prokázal svou hodnotu, poněvadž předešel masivnímu zvýšení obchodních bariér, k jakému došlo v letech 1929-1930, kdy protekcionismus přispěl k prohloubení a rozšíření Velké hospodářské krize. Hlavní otázka – zda je globalizace dobrá věc a pro koho – však zůstává bez odpovědi.
Dabei geht es vor allem um die Erosion der Kulturen und Identitäten, ein schwindendes Gemeinschaftsgefühl, die Stagnation der Löhne, steigende Ungleichheit, unkontrollierte Banken und hohe Arbeitslosigkeit. Sie fragen sich, ob die Menschen in den Genuss der Vorteile der Globalisierung kommen und gleichzeitig vor ihren Kosten abgeschirmt werden können – und welche Alternativen zum „Marktfundamentalismus“ bestehen, der den Kapitalismus seit dem späten 20. Jahrhundert definiert. In einer derartigen Stimmung sind die Menschen eher geneigt, die Kosten des Nationalismus unberücksichtigt zu lassen, weil sie die Vorteile seiner liberalen kapitalistischen Konkurrenz anzuzweifeln beginnen. Gewöhnliche Russen beispielsweise weigern sich den Preis der Ukraine-Politik ihrer Regierung zur Kenntnis zu nehmen. Dies nicht nur, weil sie ihn unterschätzen, sondern weil sie ihn im Vergleich zu dem enormen psychologischen Auftrieb, den diese Politik mit sich bringt, als irgendwie unwichtig erachten. Der Nationalismus von heute ist nicht annähernd so gefährlich wie in den 1930er Jahren, da die wirtschaftliche Not viel weniger stark ausgeprägt ist. Doch seine Wiederbelebung lässt erahnen was geschieht, wenn eine Form der Politik für sich in Anspruch nimmt, jedes menschliche Bedürfnis mit Ausnahme des positiven Gefühls der Zugehörigkeit zu einer Gemeinschaft zu befriedigen – und die Menschen dann im Stich lässt. Freier Handel und teure Liebe LONDON – Aus der Ministerkonferenz der Welthandelsorganisation, die im Dezember auf Bali stattgefunden hat, ist ein bescheidenes Förderungspaket für den Welthandel hervorgegangen. Anders als in den 1920er-1930er-Jahren, als Protektionismus dazu führte, die Weltwirtschaftskrise zu vertiefen und auszuweiten, hat sich der multilaterale Ansatz der WTO Im weiteren Sinne bewährt, indem eine massive Errichtung weiterer Handelsschranken verhindert wurde. Doch die wichtigste Frage – ob Globalisierung eine gute Sache ist und für wen – bleibt unbeantwortet.