Dokonce i negativní signály se dají zmírnit a proměnit v pozitivum. Místo aby vlády dopustily podněcování spotřeby prostřednictvím nízkých cen ropy, mohly by využít příležitosti a zavést malou a politicky přijatelnou daň z energie nebo z ekvivalentního uhlíku – takový přístup prosazuje řada ekonomů a specialistů na rozvoj včetně Jeffreyho Sachse, Lawrence Summerse a Kemala Dervişe. Zmíněná daň by nejen udržovala cenové signály potřebné k orientaci společnosti na trvale udržitelnější energetickou trajektorii, ale také by zajistila příjmy, které by se daly použít na tvorbu zaměstnanosti a na dlouhodobé zelené investice, což by aktivovalo soukromý kapitál. Podobně i makroobezřetnostní aktivity centrálních bank, které se vyvíjely převážně v reakci na globální finanční krizi, by se mohly zaměřit na dlouhodobější rizika pro finanční sektor, včetně kumulativního dopadu klimatických změn, ekologické politiky a převratných čistých technologií. Guvernér Bank of England Mark Carney se postavil do čela tohoto úsilí a inicioval uvážlivé hodnocení dopadu klimatických změn na britský sektor pojišťovnictví. Další instituce – včetně multilaterálních organizací typu Banky pro mezinárodní platby (BIS), Výboru pro finanční stabilitu (FSB) a skupiny G-20 – by ho mohly následovat. Svět dnes potřebuje lídry ochotné překlenout propast mezi palčivými krátkodobými požadavky a žádoucími dlouhodobými výsledky.
Sogar widersinnige Signale können abgeschwächt und wirksam genutzt werden. Anstatt zuzulassen, dass niedrige Ölpreise den Verbrauch fördern, können Regierungen die Gelegenheit nutzen, um eine bescheidene, politisch akzeptable Energie- oder CO2-Steuer erheben – ein Ansatz, der von vielen Ökonomen und Entwicklungsexperten befürwortet wird, unter anderem Jeffrey Sachs, Lawrence Summers und Kemal Derviş. Eine solche Steuer würde nicht nur die Preissignale unterstützen, die notwendig sind, um Gesellschaften in Richtung einer nachhaltigeren Energiewirtschaft zu lenken. Sie würde auch zu Einnahmen führen, die in die Schaffung von Arbeitsplätzen und langfristige umweltfreundliche Investitionen fließen und so privates Kapital mobilisieren könnten. Ebenso könnte sich die makroprudenzielle Aufsicht der Zentralbanken, die sich größtenteils als Reaktion auf die globale Finanzkrise entwickelt hat, auf längerfristige Risiken für den Finanzsektor konzentrieren, einschließlich der gesamten Auswirkungen des Klimawandels, von Umweltpolitiken und umwälzenden sauberen Technologien. Der Gouverneur der Bank of England, Mark Carney, hat eine Überprüfung durch die Aufsichtsbehörde veranlasst, die die Auswirkungen des Klimawandels auf den Versicherungssektor des Vereinigten Königreichs untersuchen soll. Andere Institutionen – einschließlich multilateraler Organisationen wie die Bank für Internationalen Zahlungsausgleich, der Finanzstabilitätsrat (Financial Stability Board, FSB) und die G20 – sollten diesem Beispiel folgen. Was die Welt jetzt braucht, sind Führungsköpfe, die bereit sind, Brücken zwischen beängstigenden kurzfristigen Erfordernissen und wünschenswerten langfristigen Ergebnissen zu schlagen.