Při obraně občanských svobod bychom proto měli postupovat nekompromisně. Bohatý svět by měl nabídnout zbídačelým regionům, jako je subsaharská Afrika, větší hospodářskou podporu, aby se vymanily z chudoby. Pomoc by samozřejmě měla směřovat na konkrétní potřeby – například na boj proti malárii, produkci potravin, zajištění pitné vody a kanalizace –, jejichž plnění lze měřit a monitorovat s cílem zamezení korupce. Zvýšením životní úrovně bychom současně posílili občanskou společnost i zbídačelé kabinety tak, aby hájily vládu zákona. Kdo zapříčinil měnové války? WASHINGTON – Svět stojí na pokraji ošklivého střetu o měnové kurzy, který se dnes rozšiřuje a ovlivňuje obchodní politiku (americké flirtování s protekcionismem), přístupy ke kapitálovým tokům (nové restrikce v Brazílii, Thajsku a Jižní Koreji) i veřejnou podporu ekonomické globalizace (sílící proticizinecké nálady téměř všude na světě).
Wir sollten daher kompromisslos sein bei der Verteidigung der bürgerlichen Freiheiten. Die reiche Welt sollte verarmten Regionen wie Schwarzafrika mehr wirtschaftliche Unterstützung anbieten, um den Kreis der Armut zu durchbrechen. Die Hilfe sollte dabei natürlich ganz spezifische Bedürfnisse ansprechen – wie etwa Malariakontrolle, Nahrungsmittelproduktion, Sicherheit der Trinkwasserversorgung und Hygiene –, deren Erfüllung messbar und überprüfbar ist, um der Korruption entgegenzuwirken. Durch Erhöhung des Lebensstandards würden wir sowohl die Zivilgesellschaft als auch die Organe verarmter Staaten in ihrer Verteidigung der Rechtsstaatlichkeit handlungsfähiger machen. Wer ist schuld an den Währungskriegen? WASHINGTON, DC – Die Welt befindet sich am Rande einer unschönen Konfrontation im Währungsbereich - die sich nun auf die Handelspolitik (Amerikas Flirt mit dem Protektionismus), die Einstellung zu Kapitalflüssen (neue Beschränkungen in Brasilien, Thailand und Südkorea) sowie auf die öffentliche Unterstützung der wirtschaftlichen Globalisierung (fast überall wachsende Ressentiments gegenüber Ausländern) auszuwirken beginnt.