Ve dvou klíčových okamžicích, kdy Ukrajina nejvíce potřebovala finanční podporu, ji Evropa nechala na holičkách. Poprvé to bylo během globální finanční krize v roce 2008, kdy se Ukrajině stejně jako většině východní Evropy věnovala pramalá pozornost. Polovina všech předkrizových ukrajinských úvěrů byla denominovaná v zahraniční měně, takže dolarová či eurová swapová linka by výrazně přispěla k odvrácení finančního kolapsu. Zatímco však USA poskytly dolarovou swapovou linku Mexiku, eurozóna nejevila ochotu poskytnout obdobnou pomoc ani členským zemím EU Polsku a Maďarsku, natožpak Ukrajině. Ukrajina zoufale potřebovala dolary a eura, a tak jí nezbylo než se obrátit na Mezinárodní měnový fond a zavést úsporná opatření. To vyvolalo pokles HDP o 15%, inflaci ve výši 22% a otevřenou krizi ukrajinského ocelářství, což v roce 2010 přispělo k vítězství proruského Viktora Janukovyče v prezidentských volbách.
In zwei entscheidenden Phasen, als die Ukraine finanzielle Unterstützung am dringendsten brauchte, ließ Europa sie im Regen stehen. Zunächst erhielt die Ukraine, wie die meisten osteuropäischen Länder, während der globalen Finanzkrise des Jahres 2008 wenig Aufmerksamkeit. Da die Hälfte aller ukrainischen Kredite aus der Zeit vor der Krise auf Fremdwährungen lautete, hätte eine Dollar- oder Euro-Swap-Linie den finanziellen Zusammenbruch weitestgehend verhindern können. Doch während die USA Mexiko eine Dollar-Swap-Linie gewährten, zeigte sich die Eurozone nicht bereit, den EU-Mitgliedern Polen und Ungarn, geschweige denn der Ukraine, ähnliche Hilfen zukommen zu lassen. Aufgrund ihres dringenden Bedarfs an Dollar und Euros blieb der Ukraine nichts anderes übrig, als sich an den Internationalen Währungsfonds zu wenden und eine strikte Sparpolitik zu verfolgen. Das führte zu einem Rückgang des BIP um 15 Prozent, einer Inflationsrate von 22 Prozent sowie einer anhaltenden Krise der ukrainischen Stahlindustrie und verhalf dem pro-russischen Kandidaten Viktor Janukowitsch 2010 ins Präsidentenamt.