U velkých environmentálních problémů včetně destrukce úrodné ornice a globální produkce plastů například zatím nebyly stanoveny globální dohody a cíle. Takové dohody přitom budou nezbytné k tomu, aby SDG zohledňovaly lidská práva, životní prostředí a rozvoj jako jeden celek. Vědci a organizace občanské společnosti vyzývají k obrácení trendu degradace půdy do roku 2020 a naléhavě požadují, aby se v OSN sešla alespoň jedna mezinárodní expertní komise, která by tento stěžejní aspekt globální potravinové bezpečnosti řešila. Každý rok je v důsledku nadužívání hnojiv ztraceno 12 milionů hektarů půdy – což je oblast velikosti Rakouska a Švýcarska. Ekologické dopady dále zvyšuje farmaření ve velkém měřítku.
Zunächst einmal wurden für die wichtigen Umweltherausforderungen einschließlich der Zerstörung fruchtbarer Kulturböden und der globalen Plastikproduktion bisher keine Übereinkommen und Zielvorgaben festgelegt. Derartige Übereinkommen sind nötig, damit die Ziele für die nachhaltige Entwicklung Menschenrechte, Umwelt und Entwicklung ganzheitlich betrachten können. Wissenschaftler und zivilgesellschaftliche Organisationen fordern eine Umkehr der Bodenzerstörung bis 2020 und drängen darauf, zumindest ein internationales Expertengremium bei den UN anzusiedeln, um diesen zentralen Aspekt der globalen Lebensmittelsicherheit zu behandeln. Jedes Jahr gehen aufgrund von Überbeanspruchung und dem übermäßigen Einsatz von Kunstdünger zwölf Millionen Hektar Land – ein Gebiet von der Größe Österreichs und der Schweiz – verloren. Die ökologischen Auswirkungen werden durch landwirtschaftliche Großbetriebe noch verschärft.