V autech mohou snímače sledováním motoru, snižováním provozních nákladů a prodloužením životnosti vozidla zajistit okamžité přínosy. Ještě větších přínosů lze ale dosáhnout zapojením senzorů do systémů sledování dopravy a tak tisícům motoristů zkrátit dobu přepravy, ušetřit energii a snížit emise. K tomu však bude zapotřebí spolupráce výrobců automobilů, dopravních odborníků a techniků na technologiích a protokolech řízení dopravy. Odhadujeme, že na interoperabilitě bude záviset 40 % potenciální ekonomické hodnoty internetu věcí. Některé její základní stavební kameny ovšem stále scházejí. Dvě třetiny věcí, které by mohly být propojené, nepoužívají standardní sítě internetového protokolu. K dalším bariérám, které brzdí využití úplného potenciálu internetu věcí, patří nutnost opatření na ochranu soukromí a bezpečí a dlouhé investiční cykly v oblastech jako infrastruktura, kde může trvat řadu let, než proběhne modernizace stávajícího majetku. Obzvlášť tíživé jsou otázky kybernetické bezpečnosti, jelikož internet věcí rozmnožuje příležitosti k útokům a zesiluje dopady jakéhokoli prolomení sítí.
Sensoren in Autos können durch Überwachung der Motorleistung, die Reduktion der Wartungskosten und die Verlängerung der Lebensdauer des Fahrzeugs unmittelbaren Nutzen erbringen. Noch größere Vorteile könnten allerdings durch die Vernetzung der Sensoren mit Verkehrsüberwachungssystemen erzielt werden. Dadurch ließen sich Fahrzeiten für tausende Autofahrer verringern, der Energieverbrauch reduzieren und die Umweltverschmutzung eindämmen. Dazu ist es allerdings zunächst einmal erforderlich, dass Autohersteller, Verkehrsbetreiber und Techniker in den Bereichen Technologien und Protokolle des Verkehrsmanagements zusammenarbeiten. Tatsächlich schätzen wir, dass 40 Prozent des potenziellen wirtschaftlichen Mehrwerts des Internet der Dinge von dieser Interoperabilität abhängig sind. Dennoch fehlt es noch an einigen grundlegenden Bausteinen. Zwei Drittel der Dinge, die man vernetzen könnte, arbeiten nicht mit standardmäßigen Internet-Protokoll-Netzwerken. Andere Hindernisse, die der vollen Ausschöpfung des Potenzials des Internet der Dinge im Weg stehen, sind die erforderlichen Maßnahmen hinsichtlich Datenschutz und Datensicherheit sowie die langen Investitionszyklen in Bereichen wie Infrastruktur, wo es viele Jahre dauern könnte, Altbestände nachzurüsten. Besonders heikel gestalten sich die Herausforderungen im Hinblick auf Cyber-Sicherheit, da das Internet der Dinge viel mehr Möglichkeiten für Angriffe bietet und die Folgen jeder Attacke sehr viel drastischer ausfallen lässt.