Stísněné bydlení, špatné hygienické podmínky a narušené imunitní systémy, ať už v důsledku podvýživy či chronických onemocnění typu HIV, představují živnou půdu nákazy. Antibiotika jsou zde často nesprávně užívána nebo nekvalitní, takže se u bakterií může vyvinout rezistence. Velké objemy antibiotik se používají také v živočišné výrobě. Silně zdokonalená dopravní infrastruktura – mezi venkovskými a městskými oblastmi i mezi státy – zase umožňuje, aby se rezistentní kmeny rychle staly součástí globálního prostředí. V mnoha zranitelných zemích nedokáže státní zdravotnictví uspokojit poptávku a tuto mezeru se snaží vyplnit řada různých poskytovatelů péče. Patří mezi ně jak lékařští specialisté, tak i neformální poskytovatelé, kteří převážně působí mimo regulační rámec.
Beengte Wohnverhältnisse, mangelhafte sanitäre Bedingungen und geschädigte Immunsysteme – ob aufgrund von Unterernährung oder chronischer Infektionen wie HIV – bilden den Nährboden für Ansteckungen. Antibiotika werden oftmals missbräuchlich angewendet oder sind von schlechter Qualität, wodurch Bakterien die Gelegenheit zur Entwicklung einer Resistenz geboten wird. Außerdem werden auch in der Viehzucht riesige Mengen an Antibiotika eingesetzt. Unterdessen sorgt eine bedeutend verbesserte Transportinfrastruktur – zwischen ländlichen und städtischen Gebieten sowie zwischen den Ländern – dafür, dass sich resistente Gene rasch zu einem Bestandteil des globalen Pools entwickeln. In zahlreichen gefährdeten Ländern können die staatlichen Gesundheitssysteme ihren Aufgaben nicht vollständig nachkommen, weswegen eine Vielzahl von Anbietern versucht, diese Kluft zu überbrücken. Die Palette reicht dabei von medizinischen Spezialisten bis hin zu informellen Anbietern, die größtenteils außerhalb des regulatorischen Rahmenwerks agieren.