Pomalejší růst – či případná recese – v největší světové ekonomice nicméně bude mít nevyhnutelně globální důsledky. Dojde k celosvětovému zpomalení. Pokud měnové orgány vhodně zareagují na rostoucí inflační tlak – s vědomím, že z velké části jde o import, nikoli o důsledek přebytku domácí poptávky – mohli bychom z něj vykličkovat. Jestliže ale budou neústupně zvyšovat úrokové sazby, aby dosáhly inflačních cílů, měli bychom se připravit na nejhorší: další epizodu stagflace. Vydají-li se centrální banky touto cestou, nakonec se jim nesporně podaří inflaci v systému zadusit. Cena – ztracená pracovní místa, mzdy i domovy – bude ale obrovská.
Trotzdem wird ein geringeres Wirtschaftswachstum – oder möglicherweise eine Rezession – in der weltgrößten Volkswirtschaft unweigerlich globale Folgen haben. Es wird eine globale Konjunkturabkühlung geben. Falls die Währungshüter angemessen auf den wachsenden Inflationsdruck reagieren – indem sie anerkennen, dass dieser großteils importiert und nicht das Ergebnis einer übermäßigen Inlandsnachfrage ist – sind wir vielleicht in der Lage, uns hindurchzumanövrieren. Doch falls sie zum Erreichen ihrer Inflationsziele rücksichtslos die Zinsen erhöhen, sollten wir uns auf das Schlimmste gefasst machen: eine weitere Episode der Stagflation. Falls die Notenbanken diesem Weg folgen, werden sie es zweifellos schaffen, die Inflation aus dem System hinauszuwringen. Doch die Kosten – in Form von Arbeitsplatzverlusten, Lohnverlusten und dem Verlust von Eigenheimen – werden enorm sein.