Tento úspěch by se neměl kvůli jedné krizi zlehčovat, jakkoliv je tato krize vleklá, a ekonomický model, který vytvořil dnešní životní úroveň, by se neměl bez pečlivého uvážení zavrhovat. Naproti tomu rychlý růst Číny by neměl zastřít potřebu ekonomických změn v této zemi. Podle Mezinárodního měnového fondu překročí Čína někdy v letech 2020 až 2025 „Lewisův bod zvratu“ – ekonomové tak označují stav, kdy se obrovská nabídka levné pracovní síly v dané zemi vyčerpá a faktory jako mobilizace pracovních sil začnou přispívat k růstu stále menší měrou. Vzhledem k tomu, že výhody spojené s demografickým složením a objemem zdrojů začnou v nadcházejících letech slábnout, budou se důsledky špatné alokace kapitálu, které jsou v modelu státem řízené ekonomiky zákonité, dostávat stále více do popředí. Jak ukazuje nedávná zkušenost Číny s WMP, hospodářské změny mohou obnažit staré problémy a vytvořit nové.
Diese Errungenschaft sollte nicht aufgrund nur einer Krise abgetan werden, wie lang sie auch immer andauern mag, und das Wirtschaftsmodell, das Ursache für den heutigen Lebensstandard war, sollte nicht ohne sorgfältige Überlegung aufgegeben werden. Auf der anderen Seite darf Chinas schnelles Wachstum nicht die Notwendigkeit wirtschaftlicher Veränderungen im Land verschleiern. Dem Internationalen Währungsfonds zufolge wird China irgendwann zwischen 2020 und 2025 den von Ökonomen so genannten “Lewis-Wendepunkt” erreichen, an dem der enorme Vorrat des Landes an billigen Arbeitern erschöpft sein wird und Faktoren wie die Mobilisierung von Arbeitskräften das Wachstum negativ beeinflussen. Angesichts geringerer demographischer und ressourcenbezogener Vorteile in den nächsten Jahren werden die Folgen der Fehlzuweisungen von Kapital, die in einem staatlich gesteuerten Wirtschaftsmodell unvermeidbar sind, in den Vordergrund treten. Wie die aktuellen Erfahrungen Chinas mit VVPs zeigen, kann wirtschaftlicher Wandel alte Probleme offenlegen und neue erzeugen.