Ať se na to díváme z jakéhokoliv hlediska – etického, ekonomického, ekologického nebo potravinové bezpečnosti –, promrhat ročně 1,3 miliardy tun potravin si jednoduše nemůžeme dovolit. Proto je výrazné snížení ztrát a plýtvání potravinami jedním z pěti prvků programu generálního tajemníka OSN Pan Ki-muna s názvem „Výzva k nulovému hladovění“ a jedním z hlavních cílů Vysoké operační skupiny OSN pro globální potravinovou bezpečnost. Spolupracujeme v rámci systému OSN a také se širokou koalicí dalších partnerů, abychom zajistili všeobecný přístup k dostatečnému množství potravin po celý rok, eliminovali dětskou zakrnělost, docílili trvalé udržitelnosti všech potravinových systémů a vymýtili venkovskou chudobu. Globální fórum pro zelený růst, které se koná příští týden v Kodani, umožní hlubší pohled na tuto otázku. Udělat lze mnoho. Pro začátek je zapotřebí chápat ztráty a plýtvání potravinami spíše jako průřezovou politickou otázku než jako volbu životního stylu, která může zůstat v rukou jednotlivých spotřebitelů a jejich svědomí.
Ungeachtet ob wir das Problem aus ethischer, wirtschaftlicher, ökologischer oder aus der Perspektive der Nahrungsmittelsicherheit betrachten: wir können die jährliche Verschwendung von 1,3 Milliarden Tonnen an Lebensmitteln nicht einfach hinnehmen. Aus diesem Grund ist eine substanzielle Verringerung des Verlusts und der Verschwendung von Nahrungsmitteln eines von fünf Elementen des „Null-Hunger-Programms” von UNO-Generalsekretär Ban Ki-moon und ein wichtiger Schwerpunkt der Arbeit der Hochrangigen Arbeitsgruppe für die weltweite Nahrungsmittelkrise der Vereinten Nationen. Wir kooperieren innerhalb des UN-Systems und arbeiten mit einer breiten Koalition anderer Partner zusammen, um ganzjährig einen universellen Zugang zu ausreichend Nahrung zu gewährleisten, Entwicklungsbeeinträchtigungen in der Kindheit zu beseitigen, sämtliche Nahrungsmittelsysteme auf eine nachhaltige Basis zu stellen und die Armut in ländlichen Gebieten zu eliminieren. Nächste Woche wird das Global Green Growth Forum in Kopenhagen einen tieferen Einblick in das Thema ermöglichen. Zunächst müssen der Verlust und die Verschwendung von Lebensmitteln als ein Querschnittsthema betrachtet werden und nicht als eine Frage des Lebensstils, die man den einzelnen Verbrauchern und ihrem Gewissen überlassen soll.