Na rozdíl od mnoha jiných zemí lze tohoto cíle dosáhnout z velké části vládním zásahem, protože zdravotnictví, dlouhodobá péče i péče o děti jsou silně regulované sektory. Další podpora pro tyto pracující bude bezpochyby populární. Japonská zdravotnická soustava je nechvalně proslulá zkostnatělostí a dusivou regulací, přičemž pracující jsou běžně nuceni vykazovat neplacené přesčasy. Přestože většinu pozornosti během kampaně přitahoval Kišidův důraz na přerozdělování, růstovou strategii má také. Chce víc investovat do vědy a techniky, budovat digitální infrastrukturu v nedostatečně obsloužených venkovských oblastech, vytvářet odolné dodavatelské řetězce a posilovat sociální záchrannou síť. Jedním konkrétním opatřením, které navrhl, je „univerzitní fond“ ve výši deseti bilionů jenů (přibližně 90 miliard dolarů) na podporu výzkumu ve špičkových ústavech.
Anders als in vielen anderen Ländern lässt sich dieses Ziel in Japan weitgehend durch staatliche Maßnahmen erreichen, weil Krankenbetreuung, Langzeitpflege und Kinderbetreuung stark regulierte Sektoren sind. Zusätzliche Unterstützung für diese Beschäftigten wird zweifellos populär sein. Japans Gesundheitssystem ist berüchtigt für seine Rigidität und lähmende Regulierung, die die Arbeitnehmer gemeinhin zwingt, im großen Umfang unbezahlte Überstunden zu leisten. Obwohl Kishidas Schwerpunkt auf Umverteilung bei seiner Kandidatur um den Parteivorsitz die meiste Aufmerksamkeit erregte, hat er auch eine Wachstumsstrategie. Er will mehr in Wissenschaft und Technologie investieren, in unterversorgten ländlichen Gegenden eine digitale Infrastruktur aufbauen, resiliente Lieferketten schaffen und das soziale Netz stärken. Eine konkrete Maßnahme, die er vorgeschlagen hat, ist ein „Hochschulfonds“ im Volumen von zehn Billionen Yen (rund 75 Milliarden Euro), um die Forschung in führenden Bildungseinrichtungen zu unterstützen.