Jedná se o přístup silně ovlivněný experimentálním pozvolným postupem Číny po roce 1978 – nejvelkolepějším příkladem hospodářského růstu a zmírnění chudoby, jaký kdy svět zažil. Spencova zpráva je konsenzuální dokument, takže je snadným terčem ubohých odsudků. Nemá žádné vlastní „velké myšlenky“ a občas se až úporně snaží uspokojit každého a zohlednit všechny úhly. Jak ale Spence poznamenává k samotné hospodářské reformě, chcete-li něco v dlouhodobém výhledu zásadně změnit, je třeba dělat drobné krůčky.
Dieser Ansatz ist stark von dem in China seit 1978 herrschenden experimentellen Gradualismus beeinflusst – der wohl spektakulärsten Geschichte von Wirtschaftswachstum und Armutsverringerung, die die Welt jemals gesehen hat. Der Spence-Bericht ist ein Konsensdokument und somit auch Ziel unfairer Kritik. Der Bericht wartet nicht mit „großen Ideen“ auf und mitunter gibt man sich größte Mühe, es allen recht zu machen und sämtliche möglichen Perspektiven zu beleuchten. Aber wie Spence selbst im Hinblick auf die wirtschaftlichen Reformen formulierte: Man muss kleine Schritte machen, um langfristig große Veränderungen zu bewirken.