Snížení hluku se nejlépe dosahuje řešením oblastí a činností, které se na denní expozici hluku podílejí nejvíce. Nejvýznamnějším zdrojem nemusí být zdroj produkující nejvyšší hladiny zvuku, ale zdroj, který k hladině denní expozice hluku přispívá největším počtem bodů expozice. Pro zajištění preventivních opatření, bez ohledu na nedostatek vědeckých poznatků o vztazích mezi dávkou a odezvou někteří odborníci doporučují snížení hodnot vyvolávajících akci v podobě zdravotního dohledu (audiometrické testy) o 5 dB pro kombinované expozice hluku a ototoxickým látkám nebo hluku a vysoké úrovni vibrací, nad rámec hodnot vyvolávajících akci požadovaných směrnicí 2002/44/ES 23o „vibracích“. Vědecké studie ukazují, že vibrace ruky-paže i celého těla vyvolávají vzájemné působení s hlukem. Nicméně pro tato vzájemná působení nejsou k dispozici přesné vztahy mezi dávkou a odezvou. Pokyny k tomuto tématu jsou uvedeny v kapitole 7.
Die beste Lärmminderung erzielt man, wenn man sich den Bereichen und Tätigkeiten zuwendet, die am meisten zur Tagesexposition beitragen. Die signifikanteste Lärmquelle ist nicht notwendigerweise diejenige, die den höchsten Schalldruckpegel erzeugt, sondern diejenige, die mit den meisten Expositionspunkten zum Tageslärmexpositionspegel beiträgt. Um Präventionsmaßnahmen trotz fehlender wissenschaftlicher Erkenntnisse über die Dosiswirkungsbeziehung sicherzustellen, empfehlen einige Experten, die Auslösewerte für die Gesundheitsüberwachung (audiometrische Untersuchungen) im Falle einer kombinierten Exposition gegenüber Lärm und ototoxischen Substanzen oder Lärm und einem hohen Vibrationspegel zusätzlich zu dem in der Richtlinie 2002/44/EG23über „Vibrationen“ festgelegten Auslösewert um 5 dB abzusenken. Wie wissenschaftliche Untersuchungen zeigen, kommt es sowohl bei Hand-Arm-Vibrationen als auch bei Ganzkörpervibrationen zu Wechselwirkungen mit Lärm. Allerdings gibt es auch für diese Wechselwirkungen keine präzisen Dosiswirkungsbeziehungen. Anleitungen zu diesem Thema finden Sie in Kapitel 7.