Zároveň zvýrazňuje odklon obou stran od multilaterální obchodní politiky v posledních letech. Pro Ameriku je to možná správný krok, avšak Evropě by mohl přinést vážné potíže. Během posledních padesáti let se Evropské unii, která čítá pouze 7% globální populace, podařilo udržet výjimečně silnou obchodní pozici, a to navzdory vzestupu rozvíjejících se trhů, jako je Čína. Zatímco USA a Japonsko zažily pokles svého podílu na globálním exportu, podíl EU zůstává stabilní a pohybuje se kolem 20%. Obchodní síla EU ostře kontrastuje s vnímáním oslabené Evropy. Ze všeho nejdůležitější je, že se Evropě podařilo této pozice dosáhnout pouze tím, že silně investovala do multilaterálního obchodního systému prostřednictvím GATT a poté Světové obchodní organizace (WTO).
Überdies untermauert dieses Abkommen auch die in den letzten Jahren erkennbare Abkehr beider Seiten von der multilateralen Handelspolitik. Für Amerika ist das möglicherweise der richtige Schritt, doch für Europa könnte diese Entwicklung ernsthafte Schwierigkeiten mit sich bringen. Trotz des Aufstiegs von Schwellenmärkten wie China gelang es der EU, wo nur etwa 7 Prozent der Weltbevölkerung leben, in den vergangenen 50 Jahren eine außergewöhnlich starke Handelsposition aufrecht zu erhalten. Während der jeweilige Anteil der USA und Japan an den globalen Exporten rückläufig war, blieb der Anteil der EU bei etwa 20 Prozent stabil. Tatsächlich steht die Stärke der EU im Bereich des Handels in krassem Widerspruch zur Wahrnehmung eines geschwächten Europa. Von größter Bedeutung ist, dass Europa diese Position nur aufgrund massiver Investitionen in ein multilaterales System erreichen konnte – zunächst durch das Allgemeine Zoll-und Handelsabkommen und später durch die Welthandelsorganisation.