Názor, že by bylo logičtější směřovat peníze získané ze solidární daně do veřejných investic, rovněž není přesvědčivý, poněvadž dostupných investičních zdrojů je dostatek. Současně s tím se mohutně zvyšují vládní výdaje konečné spotřeby a programy přerozdělování často nedokážou zacílit na chudé. Příčinou neúspěchu infrastrukturálních projektů v Německu jsou spíše vleklé plánovací procesy a odpor místních komunit než nedostatek zdrojů. Změny jsou naléhavě zapotřebí také u podnikové daně. Standardní zdanění firemních tržeb se v Německu pohybuje kolem 30%, což je podstatně více než v podobných zemích. Ze všech států G7 má pouze Francie vyšší sazbu 33%, ale i ta v nadcházejících letech klesne na 28% a další snižování na 25% již bylo dohodnuto. Chce-li spolková vláda zabránit poklesu daňových příjmů v důsledku toho, že firmy začnou přesouvat zisky do zahraničí, a chce-li v Německu udržet investice a pracovní místa, měla by následovat příkladu Francie a rovněž postupně snížit daňovou zátěž firem zhruba k 25%. Podle odpůrců reformy podnikové daně vysoký exportní přebytek Německa ukazuje, že není zapotřebí činit ekonomiku ještě konkurenceschopnější.
Auch die Ansicht, dass es sinnvoller wäre, das über den Solidaritätszuschlag beschaffte Geld direkt in öffentliche Investitionen zu lenken, überzeugt nicht, denn es herrscht kein Mangel an Geld für Investitionen. Zugleich steigen die Konsumausgaben des Staates massiv, und Umverteilungsprogramme richten sich häufig nicht an die Armen. Und das Scheitern von Infrastrukturprojekten in Deutschland hat oft mehr mit langwierigen Planungsabläufen und dem Widerstand der Anwohner zu tun als mit Geldmangel. Auch bei der Körperschaftsteuer muss dringend etwas getan werden. Der typische Steuersatz für Bilanzgewinne der Unternehmen liegt in Deutschland bei rund 30%; das ist deutlich mehr als in ähnlichen Ländern. Unter den G7-Ländern ist der Satz nur in Frankreich (33%) höher, und dort wird er in den kommenden Jahren auf 28% sinken, wobei weitere Senkungen auf 25% bereits vereinbart sind. Um zu verhindern, dass die Steuereinnahmen sinken, weil die Unternehmen ihre Gewinne ins Ausland verlagern, und um Investitionen und Arbeitsplätze in Deutschland zu halten, sollte die Bundesregierung dem Vorbild Frankreichs folgen und die Belastung durch die Körperschaftsteuer ebenfalls allmählich auf 25% senken. Laut den Gegnern einer Körperschaftsteuerreform zeigt Deutschlands hoher Exportüberschuss, dass man die Wirtschaft nicht noch konkurrenzfähiger machen müsse.