Je to dáno tím, že globální oteplování má smíšené účinky; u mírného oteplování převažují výhody. Na jedné straně funguje CO2 jako hnojivo, takže jeho vyšší koncentrace je přínosem pro zemědělství, z něhož pramení největší pozitivní dopad, konkrétně 0,8% HDP. Při mírném oteplování navíc zemře méně lidí zimou a počet takto zachráněných životů je vyšší než přírůstek počtu úmrtí v důsledku vyššího tepla. Také poptávka po topení se snižuje více, než o kolik se zvyšují náklady na chlazení, což přináší zisk zhruba asi 0,4% HDP. Na druhé straně oteplování zhoršuje nedostatek vody, což stojí přibližně 0,2% HDP, a negativně postihuje ekosystémy, jako jsou mokřady, při nákladech kolem 0,1% HDP. S dalším růstem teplot se však budou náklady zvyšovat a výhody snižovat, což povede k dramatickému poklesu čistého přínosu. Po roce 2070 se stane globální oteplování pro svět čistou zátěží, což opodstatňuje cenově efektivní klimatické zásahy dnes i v nadcházejících desetiletích.
Dies liegt an den unterschiedlichen Effekten der globalen Erwärmung. Wenn sie nur mäßig stattfindet, überwiegt der Nutzen. Einerseits waren die höheren Einträge von CO2 ein Segen für die Landwirtschaft, da das Gas als Dünger wirkt. Dies ist der größte positive Effekt in Höhe von 0,8% des BIP. Ebenso verhindert eine mäßige Erwärmung mehr Todesfälle durch Kälte, als sie zusätzliche Todesfälle durch Hitze verursacht. Auch verringert sie den Heizbedarf stärker, als sie neuen Kühlungsbedarf schafft, was einem Vorteil von etwa 0,4% des BIP entspricht. Auf der anderen Seite führt die Erwärmung zu Wassermangel, der etwa 0,2% des BIP kostet, und hat einen negativen Einfluss auf Ökosysteme wie Feuchtgebiete, was einem Verlust von etwa 0,1% entspricht. Bei weiter steigenden Temperaturen allerdings steigen die Kosten und sinken die Vorteile, was den Nettonutzen dramatisch senkt. Nach 2070 wird die globale Erwärmung der Welt Nettokosten verursachen, was kosteneffizienten Klimaschutz heute und in den kommenden Jahrzehnten rechtfertigt.