Toto číslo ostře kontrastuje s volbami ve Spojených státech, kde volební účast v prezidentských volbách v roce 2004 jen o vlas přesáhla 60%. V kongresových volbách, které připadají na polovinu funkčního období prezidenta, se přijít k volbám obvykle obtěžuje méně než 40% oprávněných amerických voličů. Skutečnost, že tolik Australanů volí, má svůj důvod. Když ve 20. letech minulého století klesla volební účast pod 60%, uzákonil parlament povinné hlasování. A i když poté v zemi vládly nejrůznější vlády, neobjevila se žádná seriózní snaha tento zákon zrušit a výzkumy veřejného mínění ukazují, že ho podporuje přibližně 70% obyvatel. Australané, kteří k volbám nepřijdou, obdrží dopis s dotazem proč. A ti, kdo nemají přijatelnou omluvu, jako je onemocnění nebo pobyt v zahraničí, musí zaplatit drobnou pokutu.
Dieser Prozentsatz steht in starkem Kontrast zu den Zahlen für die Präsidentenwahlen in den USA im Jahr 2004, wo die Wahlbeteilung bei knapp über 60 % lag. Bei Kongresswahlen, die immer zur Halbzeit der Amtsperiode des Präsidenten stattfinden, bemühen sich üblicherweise weniger als 40 % der wahlberechtigten Amerikaner zu den Urnen. Es gibt einen Grund, warum sich so viele Australier an den Wahlen beteiligen. In den 1920er Jahren wurde nämlich die Wahlpflicht eingeführt, nachdem die Wahlbeteiligung auf weniger als 60 % gesunken war. Seit damals wurde trotz unterschiedlicher politischer Ausrichtungen der Regierungen kein ernsthafter Versuch unternommen, dieses Gesetz aufzuheben, das laut Umfragen von ungefähr 70 % der australischen Bevölkerung gutgeheißen wird. Australier, die nicht zur Wahl gehen, bekommen einen Brief, in dem nach den Gründen für ihr Fernbleiben gefragt wird. Diejenigen, die keine plausible Entschuldigung wie Krankheit oder eine Auslandsreise vorbringen können, müssen eine kleine Strafe bezahlen.