Vše nasvědčuje tomu, že ve světle krize, která zpochybňuje desetiletí kapitalismu taženého financemi i nadvládu ideologie volného trhu, a navzdory rozšířenému očekávání obrody sociálního státu nepřesvědčil sociálně-demokratický ideál většinu Evropanů, že dokáže přinášet efektivní řešení. Pokud jde o řízení hluboké a složité krize, mají evropští voliči skutečně tendenci preferovat zkušenost konzervativních politiků. Je to tím pozoruhodnější, že se to děje v době, kdy pravicové vlády přistupují k regulacím a dokonce i ke státním intervencím – milníkům levicových ideologií. U nejmladší generace po celé Evropě současně sílí volání po průhlednosti a ekologickým ohledům, což vysvětluje vzestup Zelených v mnoha zemích. Globální ekonomická krize stručně řečeno destabilizovala ideologické hranice, které dlouho definovaly evropskou politickou scénu, a vytvořila nové dělicí čáry.
Angesichts einer Krise, die Jahrzehnte des finanzgetriebenen Kapitalismus und der Dominanz einer Ideologie des freien Marktes in Frage stellt, und trotz weitverbreiteter Erwartungen eines Wiederauflebens des Sozialstaates, scheint es als hätte das sozialdemokratische Ideal es nicht geschafft, eine Mehrheit der Europäer zu überzeugen, dass es wirksame Lösungen bereithält. Wenn es darum geht, einer tiefen und komplexen Krise Herr zu werden, neigen europäische Wähler dazu, der Erfahrung konservativer Politiker den Vorzug zu geben. Dies ist umso bemerkenswerter in einer Zeit, in der rechtsgerichtete Regierungen Regulierung und sogar staatliches Eingreifen begrüßen – die Eckpfeiler linksgerichteter Ideologien. Zugleich mehren sich in den jüngsten Generationen überall in Europa die Forderungen nach Transparenz und dem Schutz der Umwelt, was den Zuwachs der grünen Parteien in vielen Ländern erklärt. Kurz gesagt hat die globale Wirtschaftskrise die ideologischen Lager destabilisiert, die die politische Landschaft in Europa lange definiert haben und neue Trennlinien geschaffen.