1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, je úprava, v případě upuštění od zakázky nebo zrušení zadávacího řízení zadavatelem, střetu mezi soukromými zájmy uchazečů a osoby, které byla zakázka přidělena, na straně jedné, a obecným zájmem, v rámci kterého má zadavatel jednat, na straně druhé. V rámci použití tohoto 101 prvního pododstavce uvedeného nařízení, podle kterého již zadavatel, jakmile podepíše smlouvu s vybraným uchazečem, nemá pravomoc zadávací řízení na zakázku zrušit, i když se vybraný uchazeč vzdá svého smluvního postavení, by mohl v případě, kdy zadavatel po podepsání smlouvy shledal případné nedostatky v zadávacím řízení, uvést smluvní strany do bezvýchodné Co se týče konkrétněji pojmu právního základu právního aktu, opomenutí odkázat na přesné ustanovení nemusí představovat podstatnou vadu, pokud může být právní základ aktu určen na základě jiných prvků, přičemž takový výslovný odkaz je nezbytný pouze tehdy, pokud jsou v případě neexistence takového výslovného odkazu zúčastněné osoby a soud Společenství ponechány v nejistotě, co se týče přesného právního základu. Jednak by je plnění smlouvy vystavovalo v takovém případě nebezpečí, že jim bude uloženo její plnění odložit nebo že bude rozhodnutí o přidělení zakázky zrušeno na základě žaloby podané jedním z neúspěšných uchazečů k Soudu. Dále by zadavatel nemohl řízení zrušit nebo od zakázky upustit, i když by byl vybraný uchazeč připraven od smlouvy odstoupit.
1 der Verordnung Nr. 1605/2002 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften nimmt für den Fall eines Verzichts auf die Auftragsvergabe oder einer Annullierung des Vergabeverfahrens durch den öffentlichen Auftraggeber einen Ausgleich zwischen den privaten Interessen der Bieter und des Auftragnehmers auf der einen Seite und dem vom öffentlichen Auftraggeber verfolgten öffentlichen Interesse auf der anderen Seite vor. Denn bei der 1 der Haushaltsordnung dahin, dass der öffentliche Auftraggeber nach einmal erfolgter Vertragsunterzeichnung nicht mehr befugt wäre, das Vergabeverfahren zu annullieren, selbst wenn der Auftragnehmer auf seine vertraglich eingeräumte Rechtsposition verzichtet hat, bestünde die Gefahr, dass in einem Fall, in dem der öffentliche Auftraggeber nach Was die Bezugnahme auf die Rechtsgrundlage eines Rechtsakts im Besonderen angeht, so muss die fehlende Bezugnahme auf eine genaue Bestimmung dann keinen wesentlichen Mangel darstellen, wenn die Rechtsgrundlage eines Rechtsakts anhand anderer Anhaltspunkte bestimmt werden kann, da eine solche ausdrückliche Bezugnahme nur dann unerlässlich ist, wenn andernfalls die Betroffenen und der Gemeinschaftsrichter über die genaue Rechtsgrundlage im Unklaren gelassen würden. Sofern sie sich in einem solchen Fall dafür entscheiden würden, den Vertrag zu vollziehen, würden sie Gefahr laufen, dass gegen sie eine einstweilige Anordnung zur Aussetzung des Vollzugs ergehen würde oder dass die Zuschlagserteilung in der Folge einer von einem nicht berücksichtigten Bieter bei Gericht eingereichten Klage annulliert würde. Der öffentliche Auftraggeber wäre aber nicht in der Lage, das Verfahren zu annullieren oder auf die Auftragsvergabe zu verzichten, selbst wenn der Auftragnehmer mit der Vertragsaufhebung einverstanden wäre.