Síly globalizace možná tyto trendy zhoršují, ale v debatě velice často zapadá – a na všech stranách mnozí odmítají – argument, že účelem obchodních dohod není síly globalizace popohánět, nýbrž krotit. Světová cla klesají už desítky let a dnešní vyjednávání se zaměřuje především na pravidla, jimiž se mezinárodní obchod řídí. Obchodní dohoda nazvaná Transpacifické partnerství (TPP), od níž Trump po nástupu do funkce s takovou slávou odstoupil, formulovala celou škálu vymahatelných závazků, jejichž záměrem bylo srovnat hřiště pro americké pracující. Země tak různé jako Peru, Vietnam a Mexiko by podpisem kývly na pracovní zákony zahrnující práva pracujících vytvářet nezávislé odbory a zapojovat se do kolektivního vyjednávání, jakož i na ochranu duševního vlastnictví, které brání padělkům a neférovým dotacím státních podniků. Porušování těchto závazků by signatáře vystavilo závazné arbitráži. Trumpův bezmyšlenkovitý ústup od dohody skoncoval s příležitostmi ke zlepšení globálních pracovních podmínek a zajištění větší spravedlivosti obchodu vůči americkým pracujícím. Druhou vadou Trumpova přístupu je předpoklad, že špatné dohody jsou výsledkem práce špatných vyjednavačů. To naznačuje záměrné neporozumění procesu vyjednávání. Obchodní politika USA dnes není dílem jedné strany ani entity.
Die Kräfte der Globalisierung mögen diese Entwicklung zwar verschärft haben, doch es gibt einen wesentlichen Punkt, der in der Diskussion meistens untergeht und von vielen Beteiligten auf allen Seiten übersehen wird: Handelsabkommen sind nicht dazu da, die Kräfte der Globalisierung zu beschleunigen, sondern sie zu bändigen. Zölle sind weltweit seit Jahrzehnten rückläufig und heutzutage drehen sich die Verhandlungen meistens um die Regeln, die dem internationalen Handel zugrunde liegen. Das Transpazifische Freihandelsabkommen TPP, aus dem Trump nach seinem Amtsantritt mit viel Trara ausgestiegen ist, hat eine Reihe klar festgelegter, durchsetzbarer Verpflichtungen enthalten, die dazu dienen sollten, faire Wettbewerbsbedingungen für Arbeiter in den USA zu schaffen. So unterschiedliche Länder wie Peru, Vietnam und Mexiko hätten sich zu Arbeitsgesetzen verpflichtet, die die Rechte von Arbeitnehmern zur Gründung unabhängiger Gewerkschaften und auf Kollektivverhandlungen ebenso verankert hätten, wie Rechte am geistigen Eigentum zum Schutz vor Produktfälschungen und gegen unfaire Subventionen für staatliche Unternehmen. Bei Verstößen gegen diese Verpflichtungen wären die Unterzeichner verbindlichen Schiedsverfahren unterworfen gewesen. Trumps reflexhafter Ausstieg aus dem Abkommen hat Möglichkeiten zur Verbesserung der weltweiten Arbeitsbedingungen und eines faireren Handels für US-amerikanische Arbeitnehmer vereitelt. Der zweite Fehler ist Trumps Annahme, dass schlechte Unterhändler „schlechte Deals“ machen. Das deutet auf eine willentliche Unkenntnis von Verhandlungsprozessen hin.