Diskuse, které započaly na sjezdu IUCN, budou pokračovat letos v prosinci v Mexiku na Konferenci OSN o biologické diverzitě, kde se globální lídři musí zamyslet nad návrhem celosvětového moratoria na genové tahy. Podobné diskuse odrážejí požadavky předních zástupců občanské společnosti na důkladnější úvahy o vědeckých, morálních a právních otázkách týkajících se využívání genových tahů. Vnímám to tak, že se jednoduše neptáme správně. Naše technologická zdatnost je do značné míry poměřována optikou inženýrů, kteří mají tendenci zaměřovat se na jedinou otázku: „Funguje to?“ Jak ale tvrdí Angelika Hilbecková, prezidentka Evropské sítě vědců za společenskou a ekologickou zodpovědnost (ENSSER), lepší otázka by zněla: „Co dalšího to dělá?“ Pokud jde například o projekt GBIRd, mohl by si člověk položit otázku, zda by „myš bez dcery“ nemohla uniknout mimo specifický ekosystém, do kterého byla vpuštěna, podobně jako se to stalo v případě GMO plodin nebo lososa chovaného na farmách, a co by v takovém případě následovalo.
Die auf dem IUCN-Kongress begonnenen Diskussionen werden im Rahmen der Konferenz zur Biodiversitätskonvention der Vereinten Nationen in Mexiko in diesem Dezember fortgeführt werden, auf der Regierungsvertreter den Vorschlag eines weltweiten Moratoriums für Gene Drives beraten müssen. Diese Diskussionen spiegeln Forderungen führender Mitglieder der Zivilgesellschaft nach einer gründlicheren Auseinandersetzung mit den wissenschaftlichen, moralischen und rechtlichen Problemen beim Einsatz von Gene Drives wider. So wie ich es sehe, stellen wir schlicht nicht die richtigen Fragen. Wir betrachten unsere technologische Leistungsfähigkeit überwiegend durch die Ingenieursbrille, und Ingenieure neigen dazu, sich auf die eine Frage zu konzentrieren: „Funktioniert es?“ Doch wie Angelika Hilbeck, Präsidentin des European Network of Scientists for Social and Environmental Responsibility (ENSSER), argumentiert hat, wäre eine bessere Frage: „Was tut es noch?“ Was etwa das GBIRd-Projekt angeht, könnte man fragen, ob die „tochterlose Maus“ aus dem konkreten Ökosystem, in das sie eingeführt wurde, entweichen könnte, genau wie das genetisch modifizierte Pflanzen und Zuchtlachse tun, und was in einem derartigen Fall passieren würde.