Problém obchodního protekcionismu spočívá v tom, že se omezováním zahraniční konkurence zároveň znemožňuje přístup ke vstupům a know-how. Účast v globálních hodnotových řetězcích je alternativní způsob učení se praxí, který je potenciálně účinnější než uzavřít trhy zahraniční konkurenci. Umožňuje hospodárně akumulovat produktivní potenciál díky snížení počtu schopností, jichž je zapotřebí ke vstupu do světa obchodu. Taková strategie potřebuje hodně otevřenou obchodní politiku, protože vyžaduje četné přesuny zboží přes hranice.
Das Problem des Protektionismus beim Handel ist, dass die Beschränkung der ausländischen Konkurrenz eben auch den Zugriff auf Inputfaktoren und Knowhow verhindert. Die Teilnahme an globalen Wertschöpfungsketten ist eine alternative Methode des „Learning by doing“, die potentiell mehr bringt, als seine Märkte gegen ausländische Wettbewerber abzuschotten. Sie ermöglicht die sparsame Akkumulation von Produktivfähigkeiten, indem sie die Anzahl der Fertigkeiten verringert, die vorliegen müssen, um ins Geschäft kommen zu können. Diese Strategie erfordert eine hochgradig offene Handelspolitik, denn sie verlangt den vielfachen grenzüberschreitenden Versand von Waren.