Všechny země vyšly z velice nízké úrovně, takže dosáhly rychlého růstu, který je ovšem často soustředěn v hlavních městech regionů. Ve všech třech pobaltských státech se například HDP v průběhu deseti let, od roku 1995 do roku 2005, téměř zdvojnásobilo, a velice dobře si vedly také Polsko, Maďarsko a Slovensko, míra růstu zde dosahovala více než dvojnásobek průměru v EU. Za předpokladu, že současná míra růstu se ani nadále nezpomalí, bude nicméně stále trvat více než 15 let, kdy Polsko, Bulharsko a Rumunsko dosáhne HDP na hlavu ve výši 75 % průměru v EU 27. Na regionální úrovni znamenal relativně silný hospodářský růst za poslední desetiletí v těchto zemích s nízkou HDP na hlavu sblížení mezi regiony Unie. V době od roku 1995 do roku 2004 se počet regionů s HDP na hlavu menším než 75 % průměru EU snížil ze 78 na 70, zatímco počet regionů pod 50 % hranicí klesl z 39 na 32.
Auch Polen, Ungarn und die Slowakei haben gute Ergebnisse erzielt, mit Wachstumsraten, die doppelt so hoch sind wie der EU-Durchschnitt. Aber selbst wenn wir davon ausgehen, dass die Wachstumsraten auch künftig steigen, wird es noch über 15 Jahre dauern, bevor Polen, Bulgarien und Rumänien ein Pro-Kopf-BIP von 75 % des EU-27-Durchschnitts erreichen. Der Kohäsionsbericht der Europäischen Kommission aus dem Jahr 2007 zeigt, dass die Programme den Mitgliedstaaten dabei geholfen haben, zu einer Politik für Wachstumsinvestitionen überzugehen, die die erforderlichen Investitionen in Infrastruktur, Humanressourcen und die Modernisierung sowie Diversifizierung der regionalen Wirtschaft unterstützt haben. Die Kohäsionspolitik hat zur Verringerung der sozialen Ausgrenzung und Armut beigetragen, indem Qualifikationen für die wissensbasierte Wirtschaft bereitgestellt und die Arbeitsmarktmaßnahmen verstärkt wurden. Auf nationaler Ebene haben Griechenland, Spanien, Irland und Portugal, die die meisten Mittel im