KTP byly kritizovány zejména Zřízení výkonných agentur v kontextu EU se dostalo na pořad dne v roce 1999, kdy Komise provedla v rámci celkové správní reformyzásadní přezkumsvé politiky externalizace2. Reagovala tím na znepokojení, které vyjádřil Parlament ohledně skutečnosti, ževýdajové programyřídívíce nežstosubjektů, označovaných jakokancelářetechnické pomoci(KTP). Ty byly spravovány soukromými smluvními partnery3. V roce 2000 bylo v bílé knize o reformě4 potvrzeno, že je třeba, aby kvůli neurčitému vymezení úkolů, nedostatečné kontrole jejich činností ze strany Komise, ohrožení průhlednosti rozpočtu kvůli používání provozních prostředků na financování správních výdajů, které KTP vznikaly, a nedodržování příslušných zásad odpovědnosti. Viz Evropský parlament, COBU Working Documents 10, 11 and 12 on the future of the KTP: supervision or dismantling? (pracovní dokumenty COBU 10, 11 a 12 o budoucnosti KTP: dohled nebo zrušení?), 4.11.1999.
Kritikpunkte im Zusammenhang Die Schaffung von Exekutivagenturen wurde im EU-Kontext im Jahr 1999 zum Thema, als die Kommissionihre Externalisierungs-politikim Rahmeneiner umfassenden Verwaltungsreformeiner eingehenden Überprüfung unterzog2. Auslöser hierfür waren die vom Parlament geäußerten Bedenken bezüglich der Verwaltung der Ausgabenprogramme durch mehr als hundert Einrichtungen, die sogenannten Büros für technische Hilfe, die von privaten Vertragspartnern betrieben wurden3. Im Jahr 2000 wurdeim Weißbuch zur Reform4 bekräftigt, dass die Kommission sich aufihre Kernaufgaben besinnen und einige Verwaltungsaufgaben auslagern müsse,sofern die Externalisierung a) mit den Büros für technische Hilfe waren insbesondere die vage Beschreibung der Aufgaben, die unzulängliche Kontrolle ihrer Tätigkeiten durch die Kommission, die Gefährdung der Haushaltstransparenz durch Verwendung operativer Mittel zur Finanzierung von Verwaltungskosten der Büros für technische Hilfe sowie die Nichteinhaltung der einschlägigen Rechenschaftspichten.