Nitroděložní podvýživa navíc může zvýšit riziko chronických onemocnění, jako jsou obezita, cukrovka nebo kardiovaskulární choroby, během dospělého života. Je výmluvné, že většina z 47 účastníků sympozia – vlivných osobností veřejného i soukromého sektoru z celého světa – nevěděla, do jaké míry ovlivňuje výživa matky stav jejího potomka. Překvapily je důkazy, že děti rostou na celém světě stejně, pokud dostávají stejnou péči a neomezují je faktory okolního prostředí – tyto důkazy zpochybnily rozšířenou představu, že významnými determinanty vývoje dítěte jsou etnický původ a pohlaví. To odráží základní neschopnost vědecké komunity zprostředkovávat relevantní údaje lidem s rozhodovacími pravomocemi. Například bývalý pákistánský premiér po vyslechnutí těchto důkazů přiznal, že kdyby býval těmito znalostmi disponoval během svého působení v úřadu, byl by v této oblasti proaktivnější.
Außerdem kann Mangelernährung im Mutterleib das Risiko chronischer Krankheiten wie Fettleibigkeit, Diabetes und Herz-Kreislauf-Erkrankungen erhöhen. Es ist bezeichnend, dass die meisten der 47 Teilnehmer des Symposiums – einflussreiche Persönlichkeiten aus dem öffentlichen und privaten Sektor in aller Welt – nicht wussten, wie stark die Mangelernährung von Müttern die Lebensqualität ihrer Kinder beeinträchtigt. Beweise dafür, dass Babys weltweit gleich aufwachsen, wenn sie nur dieselbe Fürsorge erfahren und nicht durch Umweltfaktoren behindert werden, führte zu überraschten Reaktionen – Beweise, die die weit verbreitete Ansicht widerlegten, ethnische Zugehörigkeit und Geschlecht seien wichtige Einflussfaktoren auf die Entwicklung eines Kindes. Dies lässt darauf schließen, dass ein Teil der Wissenschaft bei der Vermittlung grundlegender Daten an Entscheidungsträger völlig versagt. Tatsächlich gestand ein ehemaliger pakistanischer Premierminister bei der Präsentation dieser Beweise, er wäre in diesem Bereich wohl viel aktiver gewesen, hätte er während seiner Amtszeit nur gewusst, was er heute weiß.