Místo aby posílaly pomoc, vysílají studijní skupiny. Při přechodu od humanitární pomoci ke skutečnému hospodářskému rozvoji často dochází k několikaleté prodlevě. Když už pomoc nakonec přichází, nejednou je příliš pozdě: válka se znovu rozhořela. Ve skutečnosti je možné hospodářský rozvoj znovu nastartovat prostřednictvím cílených „rychle účinných“ iniciativ. Poněvadž ekonomiky většiny zbídačených postkonfliktních zemí se zakládají na zemědělství, zásadní je oživit produkci farem. Chudí zemědělci by měli dostat bezplatná balení osiva, hnojiva a nízkonákladové vybavení (například čerpadla k zavlažování).
Statt Hilfe zu schicken, entsendet man Kommissionen. Zwischen humanitärer Hilfe und echter wirtschaftlicher Entwicklung liegen oft Jahre. Bis die Hilfe endlich ankommt, ist es vielfach schon zu spät: Der Krieg ist wieder aufgeflammt. Tatsächlich kann der wirtschaftlichen Entwicklung durch gezielte Soforthilfemaßnahmen, so genannter „Quick-Impact“-Initiativen, wieder auf die Sprünge geholfen werden. Da die Ökonomien der meisten armen Nachkriegsländer landwirtschaftlich geprägt sind, ist es von entscheidender Bedeutung, die Herstellung landwirtschaftlicher Produkte zu forcieren. Arme Bauern sollten gratis Saatgut, Dünger und kostengünstige Ausrüstung (wie beispielsweise Pumpen für die Bewässerung) bekommen.