Taková stěžejní strategie by se zaměřovala na čtyři významné hrozby. Pravděpodobně největší nebezpečí představuje průsečík terorismu a jaderných materiálů. Zabránit tomu znamená prosazovat politiku kontraterorismu, nešíření jaderných zbraní, lepší ochrany jaderných materiálů, stability na Blízkém východě a pozornosti vůči tzv. zkrachovalým státům. Druhou významnou výzvou by byl vzestup nepřátelského hegemona, neboť Asie postupně získává třípětinový podíl na světové ekonomice, který odpovídá jejímu třípětinovému podílu na světové populaci. To vyžaduje politiku, která bude začleňovat Čínu jakožto zodpovědného globálního „akcionáře“, ale která se zároveň pojistí proti jejím možným nepřátelským projevům udržováním těsných vztahů s Japonskem, Indií a dalšími zeměmi v regionu. Třetí významnou hrozbu by představovala hospodářská deprese, kterou by mohla odstartovat špatná finanční politika nebo krize, jež přeruší globální přístup do Perského zálivu, kde se nacházejí dvě třetiny světových zásob ropy. To bude vyžadovat politiku, která postupně sníží závislost na ropě, ale současně si bude uvědomovat, že izolovat americkou ekonomiku od celosvětových energetických trhů nebude možné.
Eine derartige Generalstrategie würde sich auf vier Hauptbedrohungen konzentrieren. Die wahrscheinlich größte Gefahr ist die Verbindung zwischen Terrorismus und nuklearem Material. Zur Vorbeugung derartiger Entwicklungen bedarf es der Bekämpfung des Terrorismus und der Förderung der Nichtverbreitung, des besseren Schutzes von nuklearem Material, der Stabilität im Nahen Osten und größeren Augenmerks auf gescheiterte Staaten. Die zweite große Gefahr ist der Aufstieg einer feindseligen Hegemonialmacht, da Asiens Anteil an der Weltwirtschaft sich allmählich seinem Anteil an der Weltbevölkerung (drei Fünftel) annähert. Dazu ist eine Politik notwendig, die China als verantwortungsvollen globalen Partner integriert, sich aber durch die Beibehaltung enger Beziehungen mit Japan, Indien und anderen Ländern der Region auch andere Wege nicht verschließt. Die dritte große Bedrohung ist eine wirtschaftliche Depression, die möglicherweise durch Missmanagement im Finanzwesen oder durch eine Unterbrechung der Ölflüsse aus dem Persischen Golf ausgelöst wird, wo sich zwei Drittel der weltweiten Ölreserven befinden. Dazu bedarf es einer Politik, die die schrittweise die Abhängigkeit von Öl verringert und gleichzeitig erkennt, dass die amerikanische Wirtschaft nicht vom globalen Energiemarkt abgekoppelt werden kann.