Unijní daň se bude postupně zavádět během následujících čtyř let. Dovozcům vznikne do roku 2023 povinnost hlásit emise obsažené v dováženém zboží, přičemž však daň z těchto emisí se zavede až od roku 2026. Očekávané roční příjmy CBAM ve výši jedné miliardy eur se stejně jako 9 miliard eur v ročních očekávaných výnosech ze systému obchodování s emisemi v EU v letech 2023-2030 a stejně jako výnosy ze zdanění nadnárodních korporací použijí na podporu unijního fondu pandemického zotavení Covid-19 v objemu 750 miliard eur. Tyto nové zdroje příjmu budou v unijním rozpočtu vůbec poprvé odrážet priority EU – včetně přechodu na zelenou energii. Navržená daň sice ještě nebyla schválena, ale už dnes ovlivňuje rozhodování politiků a firem v partnerských zemích EU. Například Turecko a Indonésie plánují zavedení uhlíkové daně, aby zmírnily dopady CBAM na vlastní ekonomiku. Turecko je vůči nové dani silně exponované, protože EU představuje 41% jeho vývozu. Indonésie vyváží do EU palmový olej a chemické produkty v hodnotě několika miliard eur a tohoto zboží by se širší hraniční daň mohla dotknout.
Die EU-Steuer soll während der nächsten vier Jahre schrittweise eingeführt werden. Ab 2023 sind Importeure verpflichtet, die mit von ihnen importierten Waren verknüpften Emissionen anzugeben; die Steuer auf diese Emissionen jedoch wird erst ab 2026 erhoben. Die durch den CBAM voraussichtlich erzielten Einnahmen in Höhe von einer Milliarde Euro sowie die neun Milliarden Euro an jährlichen Einnahmen, die zwischen 2023 und 2030 voraussichtlich mittels des EU-Emissionshandelssystems und der Steuern auf multinationale Konzerne erzielt werden, sollen in den EU-Wiederaufbaufonds für die COVID-19-Pandemie in Höhe von 750 Milliarden Euro einfließen. Diese neuen Einnahmequellen werden die EU-Prioritäten – darunter die Umstellung auf eine grüne Wirtschaft – erstmals im Haushalt des Blocks verankern. Obwohl die Steuer noch nicht beschlossen ist, beeinflusst sie die Entscheidungen der politischen Entscheidungsträger und Unternehmen der EU-Handelspartner schon heute. So planen die Türkei und Indonesien, Kohlenstoffsteuern einzuführen, um die Auswirkungen des CBAM auf ihre Volkswirtschaften abzumildern. Die Türkei wäre stark vom CBAM betroffen, weil 41 % ihrer Exporte auf die EU entfallen. Indonesien exportiert Palmöl und Chemikalien im Wert von mehreren Milliarden Euro in die EU – Waren, die unter eine ausgeweitete Grenzabgabe fallen würden.