Umělé posilování růstu může skončit jedině slzami. Nadto BIS tvrdí, že úvěry snadno mohou strukturální nedostatky ještě zhoršovat. Výsledkem bublin bytové výstavby a investic do pochybných projektů jsou zmařené zdroje a špatná alokace kapitálu, který v posledku sráží potenciální růst. Snad nejlepším příkladem je Španělsko v prvním desetiletí po roce 2000, kde studenti před dovršením studia opouštěli vysoké školy, aby se zapojili do realitní horečky. Hromaděním zbytečného betonu a ztrátou lidského kapitálu země tratila dvakrát. I tady tedy logika směřuje k bludnému kruhu: pomalejší růst vede k umělým opatřením a další erozi dlouhodobého růstového potenciálu.
Künstliche Wachstumsförderung kann nur tränenreich enden. Darüber hinaus behauptet die BIZ, dass Kredite strukturelle Defizite durchaus verschärfen können. Immobilienblasen und Investitionen in dubiose Projekte führen zu einer Verschwendung von Ressourcen und einer Fehlallokation von Kapital, die potenzielles Wachstum letzten Endes dämpfen. Das beste Beispiel ist vielleicht Spanien in den 2000er-Jahren, wo Studenten ihr Studium schmissen, um im Immobilien-Wahnsinn mitzumischen. Nutzlose Betonwüsten und verlorenes Humankapital machen das Land zum doppelten Verlierer. Die Logik lässt also auch hier auf einen Teufelskreis schließen: Langsameres Wachstum führt zu künstlichen Abhilfemaßnahmen und einer weiteren Erosion des langfristigen Wachstumspotenzials.