Výrobu oceli zvyšovaly primitivní domácí pece, které by průmysloví analytici pokládali za směšné, avšak znalí lidé tehdy neměli v Číně žádný vliv. O zkrácení Velkého skoku vpřed samozřejmě nemohlo být ani řeči. Výsledkem byl rychlý přesun zemědělské pracovní síly a zdrojů do průmyslu, což způsobilo hladomor, který si vyžádal desetimiliony obětí. Velký skok vpřed vykazoval některé znaky pyramidového schématu: investičního podvodu, jenž se snaží získávat další a další okruhy investorů prostřednictvím ústně šířených historek o pohádkové návratnosti. Pyramidová schémata vynášejí obrovské zisky svým strůjcům, přinejmenším po nějaký čas, jelikož podněcují sociální nákazu nadšení. Když Mao Ce-tung navštívil v Mandžusku moderní ocelárnu a hovořil s tamními experty, údajně přestal být přesvědčený, že domácí pece jsou dobrý nápad, ale obával se důsledků plynoucích ze ztráty lidového zápalu.
Die Stahlproduktion fand in primitiven Hinterhofschmelzen statt, über die Industrieanalysten nur gelacht hätten, aber diejenigen, die dies verstanden hätten, hatten damals in China keinen Einfluss. Natürlich gab es keine Möglichkeit, den großen Sprung nach vorn abzublasen. Als Ergebnis fand eine rapide Verschiebung der Arbeitskräfte und Ressourcen von der Landwirtschaft hin zur Industrie statt, was zu einer Hungersnot führte, bei der zig Millionen Menschen starben. Der große Sprung nach von hatte Gemeinsamkeiten mit einem Ponzi-Schema, einem Investitionsbetrug, bei dem versucht wird, durch Mundpropaganda über hohe Gewinne immer weitere Runden von Investoren anzulocken. Durch soziale Ansteckung mit Enthusiasmus konnten Ponzi-Schemata ihren Initiatoren zumindest zeitweise große Profite bescheren. Als Mao Tse Tung bei einem Besuch eines modernen Stahlwerks in der Mandschurei mit Experten sprach, sagte er angeblich, er habe nicht mehr den Eindruck, die Hinterhofschmelzen seien eine gute Idee, fürchte aber, die Dynamik zu verlieren.