Velká část těchto globálně cenných kapacit byla vybudována v režimu slabé – ba přímo neexistující – ochrany farmaceutických patentů. Indie je však dnes vázána smlouvou TRIPS Světové obchodní organizace a musela v souladu s ní upravit své patentové zákony, což v rozvojovém světě vyvolalo rozsáhlé obavy z dopadů této smlouvy na globální zajišťování dostupných léčiv. Pro západní farmaceutické společnosti je rozhodnutí o léku Gleevec jen drobným zvratem. Lobbisté v posledních dvou desetiletích pracují na harmonizaci a posílení mnohem přísnějšího a celosvětově vymahatelného režimu duševního vlastnictví.
Ein Großteil dieser wertvollen Kapazitäten wurde im Rahmen eines Systems schwachen – praktisch nicht existenten – Schutzes für Pharmapatente aufgebaut. Inzwischen jedoch ist Indien an das TRIPS-Übereinkommen der Welthandelsorganisation gebunden und hat sein Patentrecht entsprechend geändert. Dies hat in den Entwicklungsländern zu weit verbreiteten Befürchtungen über die Auswirkungen auf die weltweite Lieferung preiswerter Medikamente geführt. Tatsächlich ist die Gleevec-Entscheidung für westliche Pharmaunternehmen nur ein kleiner Rückschlag. Während der beiden letzten Jahrzehnte haben Lobbyisten auf die Harmonisierung und Stärkung eines deutlich strengeren und weltweit durchsetzbaren Regelwerks zum geistigen Eigentum hingewirkt.