Celoživotní prevalence zůstávají v období 1995–2007 v zemích, u kterých jsou k dispozici data pro všechny čtyři vlny sběru dat, relativně stálé. V průměru udává užití těchto drog bez lékařského předpisu o něco více dívek než chlapců (8 % oproti 5 %) a v osmi nejvýše umístěných zemích užilo tyto drogy dvakrát tolik dívek jako chlapců. Asi v polovině sledovaných zemí však není žádný rozdíl v užívání těchto drog jednotlivými pohlavími, o kterém by se dalo hovořit. Celkový trend v meziobdobí let 1995 a 2007 je poměrně stabilní, a to jak posuzujeme-li zvlášť obě pohlaví, tak jednotlivé země. Je dobře známo, že na individuální úrovni často existuje souvislost mezi užíváním různých návykových látek. Hodnotíme-li všechny země společně, ukazují data z roku 2007 na zřejmou souvislost mezi užíváním různých návykových látek, přičemž lze učinit závěr, že v zemích, kde nedávné užití alkoholu a intoxikaci (v posledních 30 dnech) uvádí velký počet studentů, bude pravděpodobně i více studentů uvádět zkušenosti s nelegálními drogami, těkavými látkami a konzumací alkoholu v kombinaci s léky a naopak.
Die Gesamtentwicklung blieb zwischen 1995 und 2007 relativ stabil, und zwar sowohl für die einzelnen Geschlechter als auch in den einzelnen Ländern. Ungeachtet der insgesamt zu beobachtenden Abwärtstendenz zwischen 2003 und 2007 verzeichneten einige Länder 2007 einen Anstieg der Prävalenzraten. In Estland und der Slowakischen Republik waren zwischen allen vier Erhebungsrunden jeweils steigende Raten zu beobachten (1995 bis 2007), während die Tschechische Republik, Litauen und Malta in diesem Zeitraum insgesamt zunehmende Werte verzeichneten. Kein einziges Land meldete einen kontinuierlichen Rückgang, jedoch ging der illegale Drogenkonsum in Irland und im Vereinigten Königreich im Gesamtzeitraum stark zurück (um etwa 14 Prozentpunkte), während auch auf den Färöern ein leichter Rückgang festzustellen war (6 Prozentpunkte zwischen 1995 und 2007). Es ist darauf hinzuweisen, dass Estland und das Vereinigte Königreich zwar im Jahr 2007 dieselben Prävalenzraten aufwiesen (etwa 28 %), dieser Wert jedoch von unterschiedlichen Ausgangspositionen aus erreicht wurde: In Estland lag die Rate 1995 noch bei 8 %, während im Vereinigten Königreich zum Zeitpunkt der ersten Erhebungsrunde eine Prävalenzrate von 42 % verzeichnet wurde.