Prvním vysvětlením je, že intenzita rybolovu byla v 70. letech nižší. Za druhé, klimatické podmínky přinesly vysoce slanou vodu ze Severního moře. Průniky slané vody do Baltu jsou stále velmi důležité, neboť udržují salinitu a obsah kyslíku. Tento příliv slané vody vedl k vyšším koncentracím kyslíku v oblastech, kde se třou tresky, a tedy i k vyšší míře přežívání jiker a k většímu počtu mladých ryb. Za třetí zde byla hojnost buchanek (Pseudocalanus acuspes), největšího zdroje potravy pro tresky, a konečně zde nežilo tolik predátorů, jako 28 / SIGNÁLY EEA 2009 / MOŘE byla na druhou polovinu roku 2007 Evropskou komisí zastavena činnost. A pak změna klimatu!
Dies hatte ein vermehrtes Wachstum des Phytoplanktons zur Folge, wodurch den Fischen ein größeres Nahrungsangebot zur Verfügung stand. In der Folgezeit wurden die Fischpopulationen immer größer. Damit wurde aber auch der Sauerstoff im Tiefenwasser der Ostsee bedrohlich knapp. Wenn der Sauerstoffgehalt des Wassers im bodennahen Bereich sinkt, entsteht am Meeresboden Schwefelwasserstoff, der in das Wasser entweicht. Schwefelwasserstoff ist für die meisten Lebensformen giftig, und vermutlich war die erhöhte Schwefelwasserstoffkonzentration in Verbindung mit dem akuten Sauerstoffmangel der Auslöser für das große Hummersterben im Kattegat in jener Nacht im Jahr 1986. 28 / EUA SIGNALE 2009 / MEERESUMWELT die auf politischer Ebene vereinbarten Fangmengen (TAC) in der Regel über diesen Werten (Abbildung 1). Und dann der Klimawandel!