Tento pragmatický přístup ke zlepšení vládnutí by nebyl ani dogmatický a ani by nepředstíral svou všeobecnost. Místo toho by se identifikovaly hlavní překážky, analyzovaly a řešily, možná posloupně. Mnoho z hlavních cílů agendy good governance – zmocnění, začlenění, účast, integrita, transparentnost a odpovědnost – může být zakomponováno do proveditelných řešení; ne proto, že je vyžadují vnější činitelé, ale proto, že je vyžaduje efektivní řešení. Taková řešení by měla vycházet z relevantních zkušeností s pochopením, že dohromady netvoří “nejlepší praktiky.“ Slepé pronásledování good governance řídilo snahy o rozvoj příliš dlouho. Je na čase si uvědomit, co funguje – a zbavit se toho, co ne. Vláda skládá účty, nebo předkládá účetní výkaz?
Ein derartiger pragmatischer Ansatz hinsichtlich einer verbesserten Governance wäre weder dogmatisch noch würde er Anspruch auf Allgemeingültigkeit erheben. Vielmehr könnte man damit die größten Hemmnisse identifizieren, analysieren und - möglicherweise der Reihe nach – in Angriff nehmen. Zahlreiche der bedeutsamsten Ziele der Governance-Agenda – Mitgestaltungsmöglichkeit, Inklusion, Partizipation, Integration, Transparenz und Rechenschaftspflicht – können Teil praktikabler Lösungen werden. Dies nicht weil Außenstehende es fordern, sondern weil effektive Lösungen danach verlangen. Derartige Lösungen sollten auf relevanten Erfahrungen und dem Verständnis gründen, dass es sich dabei nicht um „Best Practices“ handelt. Das blinde Streben nach guter Governance bildete zu lange den Leitfaden der Entwicklungsbemühungen. Es ist an der Zeit zu erkennen, was wirklich funktioniert – und sich von Strategien zu verabschieden, die keinen Erfolg brachten. Staatliche Rechenschaftspflicht oder staatliche Rechnungsprüfung?