Jakákoliv prodleva způsobí, že se negativní důsledky budou dál hromadit. To si vyžádá nejen obrovské utrpení, zejména nejzranitelnějších lidí světa, ale dozvuky budou cítit ještě několik desítek let a plnění klíčového cíle udržet zvýšení globální teploty pod hranicí 2º Celsia (oproti předindustriální úrovni) bude stále nákladnější. Potřebný rychlý pokrok si vyžádá velká snížení emisí oxidu uhličitého, jichž lze dosáhnout navýšením investic do vývoje a rozšiřování čistších a efektivnějších energetických zdrojů. I v nejoptimističtějších scénářích však potrvá nějakou dobu, než se uskuteční globální posun od fosilních paliv k obnovitelným zdrojům energie a obnoví se ošklivě vyčerpaná ekologická infrastruktura Země. Proto je důležité přijmout opatření na snížení znečišťujících látek s krátkou životností (SLCP), které rovněž způsobují klimatické změny. Patří mezi ně černý uhlík nebo saze (primární složka částicové hmoty, která představuje také významné a stále závažnější zdravotní riziko), dále hydrofluorouhlíky (HFC) používané nejčastěji při chlazení, metan a troposférický (neboli přízemní) ozon. Tyto „superpolutanty“ způsobují mnohem větší oteplení na kilogram hmotnosti než CO2. Vliv sazí je například asi 900krát vyšší než vliv uhlíku a metan je přibližně 28krát silnějším polutantem; mnohé HFC jsou z hlediska oteplování zhruba 2000krát účinnější než CO2.
Jede Verzögerung wird dazu führen, dass sich deren negative Folgen kumulieren. Das wird nicht nur unendliches Leid verursachen, besonders den Verletzlichsten der Welt, sondern es wird sich auf die kommenden Jahrzehnte auswirken. Zudem wird es zunehmend kostspieliger, das wichtigste Ziel zu halten, nämlich die Zunahme der globalen Temperatur auf unter 2 °C zu halten (bezogen auf vorindustrielle Werte). Der notwendige schnelle Fortschritt wird erhebliche Reduktionen bei den Kohlendioxidemissionen erfordern. Dies wird durch erhöhte Investitionen in Entwicklung und Ausweitung von sauberer und effizienter Energie erreicht. Aber selbst in den optimistischsten Szenarien wird es dauern, bis sich die Welt von fossilen Brennstoffen weg- und zu erneuerbaren Energien hingewandt hat, und bis die stark ausgelaugte ökologische Infrastruktur der Welt wieder hergestellt ist. Darum ist es so wichtig, die kurzlebigen Klimaschadstoffe zu reduzieren, die auch für den Klimawandel verantwortlich sind. Dazu gehören Ruß (der Hauptbestandteil von Feinstaub, der auch zunehmend zum Gesundheitsrisiko wird), Fluorkohlenwasserstoffe (HFC), die meist in der Kühlung verwendet werden, Methan sowie troposphärisches oder bodennahes Ozon. Gramm für Gramm erwärmen diese Superschadstoffe die Erdatmosphäre weitaus mehr als CO2. Die Wärmewirkung von Ruß zum Beispiel ist circa 900 Mal höher als die von Kohle, die von Methan ist 28 Mal höher. Die Wärmewirkung vieler kurzlebiger Klimaschadstoffe ist bis zu 2000 Mal höher als die von CO2.