Pokud jste všechny tyto funkce neplnili dobře, nebylo pro vás v byznysu místo. Globalizace umožňuje, aby se tyto odlišné funkce uskutečňovaly na různých místech, takže zemím dává možnost zapojit se dřív, v době, kdy mají jen málo lokálně dostupných kapacit, jež mohou časem rozšiřovat. Aktuálním příkladem je Albánie. Až do počátku 90. let minulého století, kdy ustoupila od donkichotského úsilí o soběstačnost, byla Albánie známá jako Severní Korea Evropy; poté začala stříhat a šít oděvy a obuv pro italské výrobce a postupně si vyvinula vlastní plně integrované podniky. Jiné země, které začaly u oděvů, například Jižní Korea, Mexiko a Čína, shromážděných písmen (průmyslových a logistických kapacit) posléze nově využily, doplnily další a přesunuly se k výrobě elektroniky, automobilů a zdravotnických zařízení. Pohlížejme na takový vývoj jako na zjednodušenou verzi prodeje počítačů IBM Thinkpad čínské společnosti Lenovo. Kdysi IBM požádala čínského výrobce, aby Thinkpady montoval – za použití komponentů, jež americká firma dodá, a za dodržení souboru pokynů – a finální výrobek posílal zpět IBM. Několik let nato čínský podnik navrhl, že převezme zodpovědnost za nákup součástek.
Wer nicht alle diese Funktionen gut ausführte, ging pleite. Die Globalisierung macht es möglich, dass diese unterschiedlichen Funktionen an unterschiedlichen Orten ausgeführt werden, und erlaubt es den Ländern daher, früher am Wirtschaftsgeschehen teilzunehmen, wenn sie erst wenige lokal verfügbare Fähigkeiten haben, die sich dann im Laufe der Zeit ausbauen lassen. Ein aktuelles Beispiel hierfür ist Albanien. Bis Anfang der 1990er Jahre war das Land als das Nordkorea Europas bekannt. Dann gab Albanien sein weltfremdes Streben nach Autarkie auf und begann, Kleidungsstücke und Schuhe für italienische Hersteller zuzuschneiden und zu nähen. So baute es allmählich seine eigenen, voll integrierten Unternehmen auf. Andere Länder, die mit der Produktion von Kleidung begannen – z.B. Korea, Mexiko und China –, verwendeten die angesammelten Buchstaben (industrielle und logistische Fertigkeiten) später wieder und fügten zugleich andere hinzu, sodass sie die Produktion von Elektronik, Autos und medizinischen Geräten aufnehmen konnten. Man betrachte diese stilisierte Version des Verkaufs von IBMs Thinkpad an das chinesische Unternehmen Lenovo. Irgendwann einmal beauftragte IBM einen chinesischen Hersteller, unter Nutzung von durch IBM gelieferten Bauteilen und unter Befolgung vorgegebener Anweisungen sein Thinkpad zusammenzubauen und das fertige Produkt an IBM zurückzuschicken. Ein paar Jahre später schlug das chinesische Unternehmen vor, die Verantwortung für die Beschaffung der Teile selbst zu übernehmen.