Nezaměstnanost vzrostla na rekordních 11,2 % a mezi mladými je bez práce 35 % zájemců. Daňové zatížení, které od roku 1990 překročilo hranici 40 % HDP, dnes dosahuje bezmála 43 % HDP. Skandinávská hladina daní by byla snesitelná, kdyby veřejné služby nezůstávaly oproti Skandinávii pozadu. Zdravotnické výdaje na hlavu ve Švédsku, Dánsku a Finsku například převyšují 3000 dolarů, ale v Itálii činí jen 2300 dolarů, přitom zhruba 20 % celkových zdravotních výdajů tu musí přispívat domácnosti. Itálie navíc vynakládá kolem 4,5 % HDP na vzdělávání, kdežto skandinávské země dávají přes 6 % HDP. Bilance italských studentů v hodnocení PISA je proto výrazně horší než výsledky jejich protějšků z mnoha jiných zemí OECD.
Die Arbeitslosigkeit ist auf ein Rekordhoch von 11,2 Prozent gestiegen, die Jugendarbeitslosigkeit liegt bei 35 Prozent. Und die Steuerlast, die seit 1990 über 40 Prozent des Bruttoinlandsproduktes beträgt, liegt jetzt bei fast 43 Prozent. Ein skandinavisches Steuerniveau wäre erträglich, wenn die öffentlichen Leistungen auch ein skandinavisches Niveau hätten. Die Pro-Kopf-Ausgaben für das Gesundheitswesen zum Beispiel liegen in Schweden, Dänemark und Finnland bei über 3000 Dollar, verglichen mit nur 2300 Dollar in Italien, wo die Haushalte sich mit circa 20 Prozent an den Ausgaben für das öffentliche Gesundheitswesen beteiligen müssen. Zudem gibt Italien ungefähr 4,5 Prozent des Bruttoinlandsproduktes für Bildung aus, im Vergleich zu mehr als 6 Prozent in den skandinavischen Ländern. Italienische Schüler haben demzufolge erheblich schlechtere Ergebnisse in der PISA-Studie als die Schüler vieler anderer OECD-Länder.