Fejér Antal (? – 1790 vagy 1791) ügyvéd, költő.

Élete

Az eperjesi kerületi tábla jegyzője, Heves- és Külső-Szolnok egyesült megyék táblabirája; 1764-től báró Haller Sámuel tábornok udvari jogásza volt. Neje sánkfalvai Steinicher Katalin, fia Fejér Elek földbirtokos volt.

Munkái

 Mátra hegyei között mulatozó Nymfának éneke, melyet herczeg Barkóczy Ferencz volt egri püspöknek, már Magyarország primássának bucsúzóképpen szomorú szivvel mondának. Nagyszombat, 1765.
 A józan életnek némelly réguláji, mellyeket deák nyelvből magyarra fordított és tulajdon nemzetének hasznára világosságra ki botsájtott, és ki nyomtattatott. Eger, 1767. (2. kiadás: Pest, 1815. Online Kiadta fia Fejér Elek.)
 A füredi savanyú viznek hasznáról kiadott versek, melyeket… a füredi savanyú viz forrásánál maga és másoknak mulatságára mult 1777. esztendőben Sz. Jakab havában irt. Hely n. (1778.)
 A Balaton-tihanyi echonak eleven zengése, melyet… a füredi savanyú viz forrásánál maga és másoknak mulatságára ezen most folyó 1779-ik eszt. Szent Jakab havában e következendő versekben foglalt. Buda.
 Örvendező versek, melyeket… a tiszt. budai apáczáknak mélt. gróf Szalai Barkóczy Margitnak, Sz. Klára rendén való apácza szűznek, és ugyan a budai convent öt izbeli érdemes fejedelem asszonyának második professiójára készített. Pest (1780.)
 Barklájus János Argenisse, mellyet… deák nyelvbűl magyarra forditott… Özvegye… sánkfalvai Steinicher Katalin maga költségén ki-nyomtattatott. Eger, 1792. Három kötet. 36 rézmetszetű képpel. Első kötés Második kötés

Források

További információk

 Danielik József: Magyar írók. Életrajz-gyűjtemény. Második, az elsőt kiegészítő kötet. Pest, Szent István Társulat, 1858. 
 Új magyar irodalmi lexikon. Főszerk. Péter László. Bp., Akadémiai Kiadó, 1994. 

Magyar költők 
Magyar jogászok